Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Tiziana Bruno, Gregor Adamczyk

Řeč těla

Jak rozumět signálům řeči těla a cíleně je používat

Přeloženo z německého originálu knihy Tiziany Bruno a Gregora Adamczyka Körpersprache, vydaného nakladatelstvím Haufe-Lexware GmbH & Co. KG ve Freiburgu, 2010.
Licensed edition by the Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Federal Republic of Germany, Munzinger Straße 9, 79111 Freiburg, 2012.
Lizenzausgabe der Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Bundesrepublik Deutschland, Munzinger Straße 9, 79111 Freiburg, 2012.
© 2010, Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Freiburg
All rights reserved.

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5144. publikaci

Překlad Marie Voslářová
Odpovědná redaktorka Olga Tesařová
Sazba a elektronická verze Antonín Plicka
Návrh a realizace obálky Antonín Plicka
Počet stran 200
První vydání, Praha 2013

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

Czech edition © Grada Publishing, a.s., 2013
Cover Photo © fotobanka allphoto

ISBN 978-80-247-4592-3

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7696-5 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-7700-9 (ve formátu EPUB)

Předmluva

Řeč těla, no samozřejmě, usmívat se, dávat si pozor, jak stojíme, a takové ty věci – to je rozšířený předsudek. Pak ale třeba nedostaneme práci, ačkoli pro ni máme tu nejlepší kvalifikaci, nový šéf je nám prostě nesympatický a nevíme proč, při rozhovoru s kolegy se nám zdá, jako bychom mluvili do zdi…

Řeč těla je jedním z posledních tajemství našeho pragmatického pracovního prostředí. Nikdo ovšem nemůže jednat nezávisle na svém těle. Tělo vyjadřuje, čím jsme, a odráží náš postoj vůči světu. Řeč těla využíváme dennodenně s naprostou samozřejmostí, avšak často podceňujeme její význam. Přesto nám řeč těla může prozradit o vnitřních postojích člověka více než jeho slova. Pokud vnímáme a interpretujeme tělesné signály svého protějšku, dokážeme lépe porozumět sami sobě i ostatním, můžeme vhodně reagovat a pozitivně ovlivňovat komunikaci s okolím.

V tomto kapesním průvodci se naučíte vnímat, interpretovat a vědomě využívat řeč těla v pracovním prostředí. V první části se dozvíte, co řeč těla obnáší a co byste měli při jejím využívání v zaměstnání vědět, abyste působili autenticky a přesvědčivě. V druhé části jsme pro vás připravili cvičení, s jejichž pomocí můžete řeč těla trénovat.

Tiziana Bruno a Gregor Adamczyk

O autorech

Tiziana Bruno

je herečka, školitelka a moderátorka. Po deset let patřila k vedení jednoho z předních „firemních divadel“ v Německu a získala řadu mezinárodních ocenění. Od roku 2008 působí jako obchodní vedoucí divadla Business Class – Bühne für Kommunikation.

Gregor Adamczyk

je divadelní režisér, scénárista a školitel. Působil mimo jiné v divadle Residenztheater v Mnichově, psal scénáře pro televizní stanici ARD a rozhlasovou stanici SWR. Od roku 1996 se zabývá divadelními projekty pro firmy a inscenacemi velkých firemních akcí a prezentací. I on působí od roku 2008 jako obchodní vedoucí divadla Business Class – Bühne für Kommunikation.

Firemní divadlo „Business Class“

rozvíjí a využívá interaktivní tréninkové metody, uvádí a inscenuje velké firemní akce pro zaměstnance a manažery. Zaměřuje se především na oblasti komunikace, vedení, odbytu a řízení změn.

Kontakt:

e-mail: bruno@die-businessclass.de

e-mail: adamczyk@die-businessclass.de

www.die-businessclass.de

I. část: O řeči těla prakticky

Co znamená řeč těla?

Řeč těla má nad námi větší moc, než si myslíme, a její působení většinou podceňujeme. Proč? Protože ji vnímáme a používáme podvědomě. Podobně jako mluvenou řeč se však i řeč těla lze naučit. Můžeme ji vědomě vnímat a interpretovat.

V této kapitole se dočtete:

•proč na nás řeč těla tak silně působí,

•na co byste měli dávat pozor, když řeč těla interpretujete a

•jak souvisí řeč těla s manipulací.

Bezprostřední řeč

Příklad: Když sdělení „vyšumí“

Dlouholetý vrcholový manažer pan Pecka má proslov ke svým podřízeným. Přibližuje jim mimořádně důležitý projekt: mají se zavádět nové organizační struktury a slučovat některé úrovně v dosavadní hierarchii. Obsah jeho slov zní logicky a jeho prezentace se drží všech pravidel tohoto umění.

Během proslovu má pan Pecka založené ruce, znovu a znovu zvedá ramena a nehýbe se z místa. Mluví monotónním hlasem a upřeně se dívá stále stejným směrem. Podřízení sice sledují jeho výklad, ale příliš je neoslovuje. Opírají se se založenýma rukama, kriticky naklánějí hlavu a vraští čelo.

Během prezentace i po několik dalších dní trápí pana Pecku pocit, že jeho podřízení neporozuměli tomu, co jim chtěl sdělit. Když následně realizace nových struktur probíhá jen velmi pomalu, dělá si pan Pecka starosti, jak projekt dopadne, a ptá se sám sebe: „Co jsem udělal špatně? Opomněl jsem něco?“

Účinek řeči těla

Pan Pecka podcenil mocnou řeč těla. Ačkoli kladl značnou váhu na náplň svého proslovu a dobře si ho po obsahové stránce připravil, jeho tělo vysílalo úplně odlišné signály než jeho slova. Držením těla dával najevo uzavřenost a dělal jen úsporná gesta, která neodpovídala myšlence změny – nevyjadřovala nadšení ani ochotu riskovat. Pan Pecka působil strnule a jako by mu chyběla energie. Zaměstnanci se začali cítit nepříjemně. Získali dojem, že si pan Pecka za změnami nestojí. Pokud by pan Pecka dokázal řeč těla podřízených interpretovat, mohl na ni zareagovat.

Řeč těla často vypovídá o emocích a vnitřních postojích člověka více než mluvená řeč.

Řeč těla je naším primárním a bezprostředním způsobem vyjadřování. Jakmile se naučíme zacházet se slovy, řeči těla už vědomě nepřikládáme větší význam. Naše primární řeč je však daleko mocnější, než se domníváme. Nelze ji potlačit a na neškoleného pozorovatele působí více než slova. Školenému pozorovateli pak o nás může mnohé prozradit.

Síla prvního dojmu

Představte si, že do místnosti vstoupí člověk, kterého osobně neznáte. Pozdravíte se, prohodíte pár vět a posadíte se. Uběhlo jen několik vteřin od chvíle, kdy jste se setkali, tyto vteřiny však byly velmi důležité.

•Jak dotyčný do místnosti vkročil? Sebejistě, nebo spíše váhavě?

•Usmíval se, nebo měl ještě zamračené čelo po posledním telefonátu?

•Jak na vás působil?

To a ještě mnohem více podvědomě vnímáme během prvních vteřin po setkání. Intuitivně registrujeme vzhled, oblečení, mimiku, držení těla či barvu hlasu. Před mnoha tisíciletími byl tento první dojem mimořádně důležitý, protože lidé museli umět během krátké chvíle odhadnout, zda mohou důvěřovat cizincům. Od těch dob se v podstatě moc nezměnilo. Komunikační technologie sice prošly razantním vývojem – už se nemusíme osobně znát, abychom si vyměňovali informace – ale když se setkáme tváří v tvář, může hrát první dojem (a to nikoli prvních pár vteřin, nýbrž celé první setkání) důležitou, někdy i osudovou roli.

Příklad: Nepřesvědčivý první dojem

Pan Vinař je kompetentní pojišťovací agent a přichází za novým zákazníkem, panem Baumanem. Pan Vinař měl v poslední době hodně práce, působí unaveně a podrážděně. Během rozhovoru zákazníka pořádně neposlouchá, nervózně poposedává a když mluví, dělá rozmáchlá a hektická gesta. Nakonec se kvapně rozloučí. Přestože pan Bauman získal všechny potřebné informace, cítil se během rozhovoru značně nepříjemně, ačkoli neví proč. Ví ovšem, že u pana Vinaře žádné pojištění neuzavře.

V práci se první dojem uplatňuje velmi často: při přijímacím pohovoru, při prvním kontaktu se zákazníkem nebo při nástupu do nové firmy či týmu. Signály řeči těla nám během úvodního setkání pomáhají se zorientovat. Kdo tyto signály jednak zachycuje a správně interpretuje, a jednak trénuje cílené užívání svých vlastních signálů, ten už není na první dojem odkázaný a může s ním vědomě pracovat. První vteřiny jsou přitom obzvlášť důležité, protože to, zda někdo vstupuje váhavě, usmívá se nebo vraští čelo, často předurčí celý průběh setkání.

Při prvním kontaktu máme jen málo informací o svém protějšku a dosud jsme nenavázali vzájemný vztah. Řeč těla nám pomáhá při první orientaci.

Co znamená rozumět řeči těla?

Řeč těla představuje podceňovanou součást komunikace. Kdo se naučí lépe vnímat řeč těla druhých, brzy zjistí, že výraz těla vypovídá velmi mnoho o vnitřním světě člověka: díky řeči těla se projevuje neviditelné a nevyřčené, a sice naše myšlenky, motivy a postoje.

Vnímejte celého člověka

Nepodléhejte ovšem svůdné představě, že jako kouzelnický učedník poznáte zaklínadlo, díky němuž porozumíte lidem. Uvědomte si, že každý člověk se pohybuje jedinečným způsobem a souhra fyzických a psychických faktorů je značně komplexní. Chceme-li tedy porozumět řeči těla, nikdy nemůžeme posuzovat člověka na základě jednoho jediného signálu.

Projevy řeči těla je třeba vnímat jako celek. Gestu či pohledu porozumíme jen v souvislosti s dalšími pozorovanými signály: celek sestává z řady gest, proměnlivého držení těla a z dynamiky pohybů. Proto také hovoříme o řeči těla. V přeneseném slova smyslu se i řeč těla stejně jako mluvená řeč skládá ze slov, vět, pauz a mnoha dalších prvků.

Pokusíme se to názorně ukázat na známém příkladu založených rukou. Kdo by založené ruce nepovažoval za negativní signál? Podívejte se však na následující fotografie – jak na vás působí zobrazený muž?

Na levé fotografii vypadá odmítavě a na pravé spíš vesele, téměř šibalsky, ale rozhodně ne nesympaticky, souhlasíte? Jak vidíte, založené ruce na nás působí vždy ve spojení s držením těla a mimikou – a v závislosti na nich mohou vyvolávat zcela odlišný dojem.

Berte ohled na konkrétní situaci

Rozmanité výrazy těla tedy představují velmi komplexní záležitost. Nejinak je tomu i se souhrou těla a situace: vždycky záleží na tom, kde a kdy se s druhým setkáváme. Je časné ráno, nebo pozdní večer? Jsme u někoho na návštěvě, nebo jej přijímáme ve svém „teritoriu“ v kanceláři? Nebo se snad setkání uskutečňuje na neutrální půdě, třeba při pracovní večeři v restauraci? Známe partnera už delší dobu, můžeme se dokonce chovat neformálně, nebo se setkáváme poprvé a jedná se o zásadní prezentaci výrobku, či dokonce o tvrdé vyjednávání?

Lidé jednají v různých situacích různě – podle výchozích podmínek, působících vlivů a svých cílů. Proto byste se vždy měli snažit chápat gesto nebo držení těla protějšku v kontextu dané situace.

Příklad: Založené ruce

Polovina prosince. Členové projektové skupiny „Zvýšení orientace na zákazníka“ diskutují o dalším postupu. Vedoucí týmu paní Starostová sedí mezi ostatními mírně nahrbená a se založenýma rukama.

Rozhovor s nadřízeným. Šéf paní Starostové hovoří o problémech při realizaci jejího projektu. Paní Starostová proti němu sedí se založenýma rukama a nehne ani brvou.

Firemní prezentace. Paní Starostová informovala o úspěšném dokončení svého úkolu. Dlouhodobý projekt dopadl skvěle, a tak sklízí mnoho chvály od kolegů i nadřízených. Spokojeně se opře na židli a založí ruce.

Tři situace, tři různá vysvětlení založených rukou. Ať je paní Starostové zima, odmítá kritiku nebo má radost – vyjadřuje to vždy stejným gestem.

Při interpretaci jednotlivých gest nezapomínejte: jejich význam se často ukáže až v souvislosti s dalšími gesty a v kontextu situace.

Změna perspektivy

Porozumět signálům řeči těla tedy v důsledku znamená změnit vlastní perspektivu. Tato změna má větší hodnotu než pár triků, které by vám měly pomoci díky řeči těla snáz dosáhnout uzavření obchodu nebo motivovat zaměstnance. Když zdokonalíte své vnímání a zároveň si budete stále uvědomovat, jak různorodé mohou být příčiny pohybů a jak rozličně se lidé vyjadřují, budete umět ostatní lépe vnímat a odhadovat. Samozřejmě také získáte větší citlivost vůči své vlastní řeči těla a naučíte se ji autenticky a přesvědčivě využívat.

Akce a reakce

Abychom lépe rozuměli lidem a situacím kolem nás, je užitečné umět vnímat a interpretovat řeč těla. Díky tomu můžeme vhodně reagovat a v případě potřeby do situací zasahovat. Poté je znovu vyhodnotíme. Tím se uzavírá kruh akce a reakce:

1.Vnímání signálů těla

2.Porozumění vyslaným signálům

3.Reakce na signály

4.Vnímání změněné situace

Znalost tohoto mechanismu nám dává možnost být aktivní a řeč těla využívat ve svůj prospěch.

To znamená, že můžeme signály ostatních zachycovat vědomě a nikoli – jako dosud – jen podvědomě. Porovnáváme je s vágním pocitem, který často míváme už od počátku setkání. Porovnáváme je i s dalšími signály těla a s informacemi o dané situaci. To nám umožňuje řeči těla porozumět. Díky cenným údajům, které nám partnerova řeč těla poskytuje, můžeme přiměřeně reagovat – vhodnou otázkou nebo změnou vlastní řeči těla či slov – , a tím například napravit nepříznivě se vyvíjející situaci. V kapitole „Jak cíleně používat řeč těla“ se dozvíte, jak na to.

Porozumění signálům a jejich účinku vám samozřejmě také umožní cíleněji využívat svou vlastní řeč těla, a tím podtrhnout nebo dokonce změnit účinek svých slov a své osobnosti, ať už během přijímacích pohovorů, přednášek nebo důležitých rozhovorů.

Nejčastější otázky týkající se řeči těla

Mohu prostřednictvím triků řeči těla manipulovat ostatními?

Ano. Řeč těla je také řeč a stejně jako lze manipulovat slovy, je to možné i prostřednictvím signálů těla. Sami se musíte rozhodnout, k jakým účelům budete řeč těla využívat. Vždycky však existuje nebezpečí, že někdo prohlédne vaše úmysly.

Mohu se manipulaci bránit?

Manipulace prostřednictvím řeči těla probíhá především na emocionální úrovni: snažíme se například navodit blízkost a důvěru, předstírat otevřenost nebo se tvářit suverénně. Pokud získáte podezření, že vámi chce partner manipulovat, pokuste se rozhovor opět nasměrovat na věcnou rovinu. Zjistěte, jestli se dotyčný jen snaží dosáhnout určitého účinku, nebo jedná podle svého upřímného přesvědčení.

Poznám díky řeči těla, kdy můj protějšek lže?

Signály řeči těla mohou o tom, že člověk lže, jen poskytnout indicie. Když se například někdo během hovoru často ohlíží nebo si zakrývá ústa, nemusí to automaticky dokazovat lež. Nezapomínejte, že gesta nelze interpretovat bez ohledu na celkový kontext situace. Pokud máte přesto podezření, že váš protějšek nemluví pravdu, klidně se jej zeptejte. Kdybyste se sami ocitli v situaci, v níž je nutné zalhat (například kdyby se vás zloděj ptal, kde máte peněženku), vyhněte se jakýmkoli nervózním gestům, při nichž byste rukama směřovali k obličeji. Zůstaňte v klidu a uvolnění, povolte paže, ukažte dlaně a zalžete, například že vás zrovna okradli a jste na cestě na policii.

Je možné se gesta naučit?

Ano. Až si však budete zkoušet nové gesto, myslete na to, že by s ním měl souznít váš vnitřní postoj. Vždy když si osvojíte nové gesto, pokuste se vyjasnit si, co jím chcete sdělovat a jaké motivy vás k tomu vedou.

Pokud ovládnu řeč těla, budu úspěšnější u opačného pohlaví?

Ano. Namlouvání a flirt se zakládají především na signálech řeči těla: navazování očního kontaktu, úsměvy, upravování vlasů rukama nebo zvedání obočí, to vše jsou znaky zájmu. Porozumění těmto signálům vám může pomoci navazovat kontakt, později budete umět lépe rozpoznat potřeby partnera a reagovat na ně.

Jak rozumět signálům řeči těla

Každý máme svůj vlastní způsob, jak stojíme a jak chodíme, jak se díváme a jak gestikulujeme. Přesto existují společné znaky. Některé signály těla naznačují určité postoje, myšlenky a pocity. Naše tělo nás prozrazuje!

V této kapitole si přečtete všechno o:

•držení těla a stylu chůze,

•mimice a gestech,

•hlasu a tónu řeči,

•statusu a teritoriích,

•různých tělesných typech.

Držení těla astyl chůze

Představte si, že před vámi stojí ustrašený nebo apatický člověk. Co vidíte? Pravděpodobně lehce schýlený trup, svěšená ramena, vleklou chůzi. Intuitivně totiž víte, jak držení těla astyl chůze souvisejí snaší vnitřní kondicí.

Držení těla

Držení těla vyjadřuje vnitřní rozpoložení člověka. Zdržení těla můžeme odvodit, vjakém emocionálním stavu se protějšek nachází. Samozřejmě nevnímáme jen držení těla, ale také souhru mimiky, gest ahlasu.

Pokud jde ořeč těla, raději než o„správném“ či „špatném“ postoji hovoříme opříliš napjatém či příliš uvolněném držení těla, nebo ootevřeném auzavřeném držení těla.

Příliš napjaté držení těla

Kdo někdy pozoroval postoj lukostřelce, ví, že celé jeho tělo se musí soustředit na jeden jediný úkol: všechny svaly sportovce jsou maximálně napjaté akdyby vpravou chvíli nepustil šíp, dostal by křeče do svalů. Promeškal by správný okamžik amusel by luk natáhnout znovu.

Když jsme pod silným tlakem anavíc chceme třeba ještě signalizovat, že zvládneme vykonat vše, co se od nás očekává, naše tělo se často napne podobně jako tělo lukostřelce. Vmomentu zátěže je to užitečné, ale dlouhodobě se ztakového postoje stává křeč:

•Svaly máme neustále napjaté, mimické svaly nehybné apohled strnulý.

•Zakláníme hlavu atrup, čímž se nám napínají krční svaly.

•Pánev předsunujeme dopředu. Kolena máme propnutá achodidla pevně usebe.

•Naše schopnost vnímání se oslabuje. Naše smysly jen stěží reagují na okolí.

•Působíme vystresovaně apřetíženě. Často budíme dojem, jako bychom se obávali kontaktu nebo ztráty kontroly.

•Chceme dělat všechno správně, ale sebemenší závan větru nás dokáže vyvést zrovnováhy.

Příliš uvolněné držení těla

Příliš uvolněné držení těla vychází zvnitřní pohodlnosti, která signalizuje lhostejnost nebo nedostatek zájmu:

•Máme ochablé svaly.

•Ramena jsou svěšená, pohledem bloudíme po místnosti nebo se uzavíráme do sebe.

•Naše pohyby areakce nesvědčí oiniciativě.

•Působíme unaveně anemotivovaně.

Uvolněné, ale soustředěné držení těla

Uzavřený postoj

Otevřený postoj

Přešlapování

Podřízený postoj

Nadřazený postoj

Polohy vsedě

Jak reagovat na uzavřené držení těla

•Vyjadřujte svým držením těla otevřenost aklid, vžádném případě vtéto situaci nenapodobujte postoj svého protějšku.

•Pokuste se dosáhnout toho, aby partner zvolil jiné držení těla, ato změnou místa nebo zasedacího pořádku.

•Snažte se, aby váš protějšek přešel kotevřenějšímu držení těla, nabídněte mu například něco kpití.

Vzpřímeným auvolněným držením těla vyzařujeme sebevědomí akompetenci.

Styl chůze

•Houpavá chůze působí lehce aenergicky, stejně tak však může naznačovat nedostatečný „kontakt se zemí“.

•Krátké arychlé kroky působí hekticky.

•Cupitavá rychlá chůze může vyvolávat dojem podlézavosti apřehnané horlivosti.

•Vleklá chůze, při níž se mírně nakláníme na stranu, často svědčí opochybnostech anedostatku síly.

Mimika

Ústa arty

Oči

Gestikulace

Jak vnímáme gesta

•Lidé, kteří téměř negestikulují, působí dojmem nezúčastněnosti či nedostatku energie.

•Způsob, jakým nám někdo při pozdravu podává atiskne ruku, vnás zanechává první, nezanedbatelný dojem.

•Má protějšek otevřené dlaně, nebo je svírá vpěst? Má paže lhostejně svěšené podél těla, nebo založené, takže vytvářejí jakousi tělesnou bariéru?

Pozdrav – dominance ruky

Jak silný stisk je správný?

•Stisk typu „leklá ryba“ znamená, že se ruka natahuje jen váhavě adruhou téměř nestiskne. Buď máme co do činění sklavírním virtuosem, který dbá na své ruce, nebo sčlověkem velmi nesmělým.

•Při takzvaném rukavicovém stisku jeden ze zúčastněných sevře ruku druhého oběma dlaněmi. Gesto vyjadřuje srdečnost aradost ačasto jej doprovází vícenásobné silné potřesení.

•Napjatá ruka astrnule natažená paže svědčí onedůvěře aodstupu.

•„Lamač kostí“ prsty druhého přímo drtí. Vyjadřuje tím svou dominanci. Vyprostit se ztakového sevření není snadné. Ideální je, pokud otom rozhodným tónem něco poznamenáte.

•Pokud se někdo při stisku ruky dotýká levou rukou zápěstí, lokte nebo ramene druhého, dává tím najevo důvěrnost – anebo se jedná očirou demonstraci moci! Pevný stisk paže levou rukou často arádi využívají politici nebo obchodní partneři. Tímto gestem se okamžitě prezentují jako hostitelé azároveň si mohou od hosta udržet odstup.

Přátelský pozdrav

Rutinní pozdrav

Váhavý pozdrav

Dominantní pozdrav

Význam gest

Hlas aintonace

Hlas análada

Kdy hlas působí negativně:

•Tichý projev naznačuje nedostatek vnitřního přesvědčení nebo nejistotu. Příliš hlasitý projev pak signalizuje vnitřní napětí.

•Rozechvělý hlas působí nejistě, monotónní zase apaticky. Vystresovaný hlas spojený srychlým nebo úsečným projevem svědčí oustrašenosti či přehnané horlivosti.

•Příliš vysoký nebo příliš nízký hlas nevyvolává důvěru. Zatímco vysoký hlas naznačuje nadměrné napětí ačasto působí odrazujícím dojmem, příliš nízký hlas může signalizovat lenost nebo zahleděnost do sebe apůsobit monotónně, ato zvláště při nízkém tempu řeči.

•Krátké „eee“ před větou naznačuje nejistotu, dá se však také využít jako trik: pokud během řeči nechcete být přerušováni, dělejte mezi větami dlouhé „eee“.

Kdy hlas působí pozitivně:

•Klidný ajasný hlas vyjadřuje suverenitu apevné stanovisko. Pokud hlas ladí uchu, ladí také sdělované informace.

•Dynamický projev, při němž se mění rychlost, hlasitost aintonace amluvčí využívá důrazů, může vposluchačích vyvolávat živé představy aemoce. Hlas dokáže oslovit idojmout, přesvědčit inadchnout.

Status

Vyšší anižší status

Zaujmout správný status

Jak status rozpoznat

•vzpřímené držení těla si podmaňuje prostor asignalizuje: „Toto je moje teritorium!“

•pevný postoj, tedy obě nohy spočívají pevně na zemi atělo je vzpřímené, jen zřídkakdy se objevuje přešlapování znohy na nohu,

•rozmáchlá avýrazná gesta,

•přímý, vyzývavý pohled, hlava se během řeči nehýbe,

•pohyby celého těla jsou pomalé aúsporné nebo zřetelné aenergické.

•shrbené držení těla, svěšená nebo povytažená ramena,

•váhavá chůze,

•nejistý, uzavřený postoj, špičky nohou se často stáčejí ksobě,

•gest je jen málo nebo jsou nevýrazná auspěchaná, vyjadřují nejistotu (například gesto chránící ústa),

•pohled zdola nahoru,

•tichý hlas, nervózní úsměvy či odkašlávání,

•dotyčný přenechává prostor ostatním.

Přiměřený status

Méně je někdy více

Proč je tak těžké orientovat se na zákazníka

Ženy amuži

Teritoria

Blízkost aodstup

Respektujte intimní zónu svého protějšku

Tělesné typy

Dominantní typ

•pichlavý, zkoumavý pohled,

•úsporná mimika,

•vzpřímené, téměř ztuhlé držení těla,

•strohá, úsporná gesta,

•formální vystupování.

•respektovat jeho status,

•mimiku užívat zdvořile aúsporně,

•pozorně naslouchat – na tom záleží především,

•zaujmout pozorné, vzpřímené držení těla,

•nepůsobit příliš uvolněně – uráželo by ho to,

•nepůsobit podřízeně, nenávidí „bačkory“.

Pečlivý typ

•zdvořilý pozdrav vyjadřující respekt,

•zkoumavý, někdy nedůvěřivý pohled,

•systematická aminimalistická gesta,

•„zkoumavé“ držení těla, mírný předklon,

•přátelský, ale vyčkávavý úsměv.

•signalizovat otevřenými aklidnými gesty, že nemáte co skrývat,

•naznačovat řečí těla, že máte na jednání dostatek času,

•nepohybovat se příliš hekticky – gesta, která signalizují netrpělivost, mohou být fatální,

•dívat se pozorným azaujatým pohledem,

•bez obav používat kritické signály těla, například mírně vraštit čelo,

•vyhýbat se rozmáchlým, vyzývavým gestům – to by vněm vyvolalo nedůvěru, domníval by se, že ho chcete oklamat,

•vyhýbat se příliš drobným aváhavým gestům – myslel by si, že mu chcete něco zatajovat.

Podnikavý typ

•přátelský pozdrav provázený silným stiskem ruky,

•silný apříjemný hlas,

•přímý pohled,

•vzpřímené držení těla,

•pružná, energická gesta.

•vystupovat dostatečně energicky,

•vyhýbat se soupeřivému postoji – přestože má rád soutěžení aboj,

•otevřeně azvědavě čelit jeho přímým pohledům,

•své držení těla agesta klidně přizpůsobit jeho vitálním dynamickým pohybům,

•neprojevovat se přehnaně horlivě – nemá rád hurá akce ani oddané nohsledy,

•vyhýbat se váhavým akritickým gestům, jako je zakrývání úst nebo křížení rukou apaží – váhavost nesnáší, stejně jako skepsi.

Kontaktní typ

•srdečný pozdrav,

•přátelský pohled,

•otevřená, komunikativní gesta,

•živý řečový projev apříjemný tón,

•uvolněné, často ležérní držení těla.

•nedělat příkrá gesta anezaujímat strnulé držení těla,

•vyhýbat se naučeným auměle působícím výrazům agestům – nenávidí přetvářku,

•nechovat se nadřazeně – lidé se zálibou vmoci jsou mu protivní,

•neuzavírat se anechovat se kriticky – vnímal by to jako odmítnutí své osoby,

•být uvolnění aneformální – klidně se opřete!,

•hodně se usmívat adávat najevo, že rádi nasloucháte ataké se rádi svěřujete.

Plachý typ

•zdvořilý, ale váhavý pozdrav,

•nejistý, často nesmělý pohled,

•tichý, zadrhávající hlas,

•příliš uvolněné nebo naopak křečovité držení těla,

•drobná váhavá gesta, často neví, co si počít srukama,

•ochranná nebo kritická gesta, někdy se dotýká obličeje nebo si pohrává spředměty.

•neprojevovat se hlasitě apříliš bezprostředně,

•vyhýbat se všem drsným, hrubým nebo příliš rychlým pohybům,

•velmi přátelsky jej pozdravit,

•dodat mu pocit jistoty aklidu,

•volit klidná aplynulá gesta,

•mluvit vřelým tónem hlasu,

•zaujmout uvolněné držení těla,

•nedělat si přílišné pohodlí – plachý typ je nedůvěřivý amohl by větřit past.