Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Daňové zákony 2013, úplná znění platná k 1. 1. 2013

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5 066. publikaci

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová
Sazba a zlom Jan Šístek
Návrh a realizace obálky Jan Dvořák
Počet stran 272
22. vydání, Praha 2013

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s., 2013

ISBN 978-80-247-4643-2

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8291-2 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-8409-0 (ve formátu EPUB)

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Na Právnické fakultě Univerzity Karlovy v Praze působí od roku 1973. V současné době zastává post proděkanky pro celo- životní vzdělávání, je členkou vědecké rady, docentkou Katedry finančního práva a finanční vědy. Ve své vědecké práci se zabývá zejména otázkami rozpočtového a daňového práva. Kromě toho od roku 1993 pedagogicky působí na Vysoké škole ekonomické v Praze. Na Katedře podnikového a evropského práva Fakulty mezinárodních vztahů se věnuje také finanční- mu právu, a to zejména daňové problematice.

Je členkou Legislativní rady vlády České republiky. Od roku 2003 je rovněž členkou Information and Research Center of The Public Finance and Tax Law of Central and Eastern European Countries – Bialystok – Polsko, kde se věnuje problematice daňových příjmů jednotlivých článků rozpočtové soustavy.

Teoretické znalosti zúročuje jak v advokátní činnosti, kterou zahájila v roce 1990, tak i v činnosti publikační.

Je autorkou či spoluautorkou více než 150 monografií a článků publikovaných v České republice a v zahraničí.

V roce 2012 byla jmenována profesorkou pro obor ﬁnančního práva a ﬁnanční vědy.

-------------------

Nakladatelství odborné literatury Grada Publishing vstoupilo na trh před více než dvaceti lety. Je největším vydavatelstvím odborné literatury v České i Slovenské republice co do šíře a množství oborů i počtu vydávaných odborných novinek. Stále se vyvíjí, roste a dlouhodobě patří mezi lídry na trhu s odbornou literaturou. Každý den vydává jeden až dva tituly v tištěné podobě a nově expanduje také na trhu s elektronickými knihami. Ročně Grada prodá přibližně milion knih. Orientuje se na podporu vzdělávání v oblastech práva, financí, účetnictví a daní, ekonomiky, vydává tituly pro manažery a podni- katele, knihy z oboru architektury a stavebnictví, počítačů, medicíny, psychologie, pedagogiky, kultury a různých řemesel atd. Zabývá se také odvětvím různých profesionálních i neprofesionálních zájmů člověka, jako např. zdraví, sport, hobby, gastronomie, zahrada, chovatelství a další. Díky širokému záběru a profesionálnímu zpracování publikací se Grada Publis- hing dlouhodobě umisťuje v top 100 nejvýznamnějších českých firem.

-------------------

Na odborné podpoře této publikace se podílela společnost Rödl & Partner.

Společnost Rödl & Partner patří v České republice k jedné z nejvýznamnějších mezinárodních poradenských společností. Poskytuje služby ve všech oblastech podnikání; dovede propojit právní, daňové, auditorské a podnikové sféry poradenství, a to díky své síti více než dvou set poradců všech uvedených oborů. V České republice působí od roku 1991, pobočky má v Praze a Brně. Díky dlouholetým zkušenostem zná Rödl & Partner požadavky a možnosti českého trhu. Respektuje pře- shraniční zájmy klienta, místní poměry a zároveň zajišťuje vysoký a jednotný standard poskytovaných služeb. Na základě úzké interdisciplinární spolupráce poradců na národní i mezinárodní úrovni nabízí společnost ucelený soubor poraden- ských služeb šitých na míru. Týmy složené z českých i zahraničních odborníků tak poskytují komplexní poradenství v národním i mezinárodním kontextu.

Kancelář Rödl & Partner je zastoupena 89 pobočkami v téměř 40 průmyslových zemích světa. Silnou pozici zaujímá především na trhu ve střední, východní a západní Evropě, ale i v Asii a USA.

Úvod

Na počátku roku 1999 nabídlo nakladatelství Grada Publishing poprvé soubor daňových zákonů ve znění platném pro rok 1999 se stručnými komentáři. Tak vznikla tradice, která zůstává – díky zájmu čtenářů – zachována i pro rok 2013.

Do textu daňových zákonů k 1. 1. 2013 jsou zpracovány změny vyplývající ze zákonů, jejichž účinnost je stanovena k 1. 1. 2013 (event. později). V předkládaném souboru jsou soustředěny úplné texty daňových zákonů s tím, že jsou odlišným typem písma zdůrazněny novelizace přijaté a publikované ve Sbírce zákonů, jejichž účinnost je stanovena na 1. 1. 2013 – změna je vyznačena tučným písmem. Novelizace, které byly přijaty během roku 2012 a v tomto roce též nabyly účinnosti, jsou v textu zařazeny bez speciálního označení, jen v místě změny je tučně označeno číslo odstavce či písmeno, kterého se změna týká. Novelizace, jejichž účinnost je stanovena na pozdější datum než je 1. leden 2013 (např. 1. 2. 2013), jsou vyznačeny v publikaci podtrženým textem s poznámkou o datu účinnosti. Vzhledem k tomu, že účinnost některých ustanovení zákonů je stanovena nejen k roku 2013, ale i k 1. 1. 2014, či až k 1. 1. 2015, bylo rozhodnuto, že není vhodné všechny tyto změny zapracovávat do předkládaného souboru. Uživatele souboru DZ nechceme zatěžovat maximem textu, jehož účinnost je časově vzdálená a kdy se ukazuje, že není zcela vyloučeno, že se některá ustanovení mohou do doby účinnosti ještě změnit.

V následujícím přehledu jsou připomenuty novely daňových zákonů přijaté od počátku roku 2012 s tím, že u některých zákonů je ještě doplněn odkaz na úvodní stručný komentář nejpodstatnějších změn před textem příslušného zákona. Naší zásadou je zařazovat do souboru DZ jen texty, které již byly publikovány ve Sbírce zákonů.

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů prošel od začátku roku 2012 několika novelizacemi.

Zákon č. 192/2012 Sb., kterým se mění zákon č.72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, prodlužuje zejména lhůtu pro poskytnutí investičních pobídek z pěti na deset let (§ 35a odst. 3 a v § 35b odst. 4) a upravuje text § 35a odst. 4 a § 35b odst.5 s ohledem na ustanovení vymezující veřejnou podporu. Další změny se týkají ustanovení § 38m odst. 2 písmen e) až h), kdy se zpřesňuje postup zdanění při přeměnách společností. Tato ustanovení jsou ještě doplněna novými písmeny i) a j) upravujícími postup při sloučení fondů penzijních společností. Doplněn byl i text § 38m odst. 3 o písm.g) až j) a odst. 11. Zákon č. 399/2012 Sb., zákon o změně zákonů v souvislosti s přijetím zákona o pojistném na důchodové spoření, upravuje text § 23 či § 38j. Zákon č. 401/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, znamená pro oblast daně z příjmů jen drobnou formulační změnu § 4 a § 35ba. Zákon č. 403/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření, a další související zákony, změnil v § 6 odst. 9 částku, která je osvobozená od daně z 24 000 Kč na 30 000 Kč. Zákon č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a o změně některých zákonů (zákon o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi), zařadil do příjmů, které nejsou předmětem daně, bezúplatné nabytí nemovitosti a movité věci podle zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a příjmy z jejich prvního prodeje. Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů, zavádí do § 7 i § 9 limit výdajových paušálů pro některé podnikající osoby či pronajimatele majetku. Dále si podle § 35ba může poplatník uplatnit nadále slevu na dani ve výši 24 840 Kč, což však neplatí pro poplatníka, který k 1. lednu zdaňovacího období pobírá starobní důchod z důchodového pojištění nebo ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu. Další změnou je ustanovení § 16a, které zavádí tzv. solidární zvýšení daně při dosažení určené výše příjmu či ustanovení doplňující § 35ca, které znamená určité omezení pro uplatnění slev na vyživovanou manželku či uplatnění daňového zvýhodnění. Změny se dále dotkly ustanovení § 36, § 38g, § 38k či byl doplněn § 38ha. Další novelou zákona o daních z příjmů bylo přijetí zákona č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, který vypouští z ustanovení § 18 dosavadní odst. 10 a přečíslovává následující odstavce.

Zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů, nebyl během roku 2012 novelizován. Přijetím zákona č. 458/2011Sb., o změně zákonů souvisejících se zřízením jednoho inkasního místa a dalších změnách daňových a pojistných zákonů, dochází v tomto zákoně ke změně § 5 a 8a, ale účinnost těchto změn se očekává až k 1. 1. 2015.

Zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitostí, byl novelizován zákonem č. 350/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů, a některé související zákony. Ke změnám došlo v souvislosti s úpravou postavení autorizovaného inspektora v § 6 a dále se doplnil text § 7 odst.1, upravil text § 9 a § 11. Další novelou bylo přijetí zákona č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, kterým se mění ustanovení § 3, 4, 8 a 9 převážně formulačně, s ohledem na novou úpravu Státního pozemkového úřadu.

Zákon č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí byl novelizován již na konci roku 2011 s tím, že některé změny mají stanovenou účinnosti k 1. 1. 2013. Zákon č. 457/2011 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Finanční správě České republiky, přináší zapracování nové struktury finančních orgánů v oblasti daňového přiznání – změny se týkají § 21 a § 25 zákona. V roce 2012 byl přijat zákon č. 396/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, který doplnil do textu zákona ustanovení o předražku (§ 10 odst.1 a § 21 odst.2). Zákon č. 399/2012 Sb., o změně zákonů v souvislosti s přijetím zákona o pojistném na důchodové spoření, přinesl změnu do ustanovení o osvobození od daně dědické v § 19 odst. 2. Další změnu přinesl zákon č. 405/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění), zákon č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury, ve znění zákona č. 209/2011 Sb. Došlo k úpravě § 10, 20 a 25. Další novelou bylo přijetí zákona č. 503/2012 Sb., o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, který mění ustanovení § 20 a to převážně formulačně, s ohledem na novou úpravu Státního pozemkového úřadu. Změnou, která se projeví až od února 2013, je zákon č. 405/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění), zákon č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani z převodu nemovitostí, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 416/2009 Sb., o urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury, ve znění zákona č. 209/2011 Sb., protože tato část zákona nabývá účinnosti od 1. 2. 2013. Úpravy se týkají § 10, 21 a 25. Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů přináší změny do řady zákonů včetně zákona o dani dědické, darovací a dani z převodu nemovitostí, ve kterém se dosavadní sazba 3 % u daně z převodu nemovitostí mění na sazbu ve výši 4 %.

Zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, nebyl v roce 2012 novelizován.

Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, byl během roku 2012 několikrát novelizován, změny zákona mají různou účinnost a dá se říci, že text zákona mění tyto novely dosti podstatně (podrobnější komentář před textem zákona). Zákon č. 18/2012 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Celní správě České republiky mění formulačně na několika místech dosavadní ustanovení zákona. Zákon č. 167/2012 Sb. kterým se mění zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, upravuje ustanovení, která se váží k využívání elektronického podpisu. Dalším zákonem, který však mění text dosavadního zákona jen drobně, je zákon č. 333/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 109/2002 Sb., o výkonu ústavní výchovy nebo ochranné výchovy ve školských zařízeních a o preventivně výchovné péči ve školských zařízeních a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů a další související zákony – nově formulačně upravuje § 48a. Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů přináší další změny do textu zákona opět s různou účinností. Prakticky se stejnou účinností se objevuje ve Sbírce zákonů zákon č. 502/2012, kterým se mění zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Část tohoto zákona nabývá účinosti od 1. 1. 2013, další část od 1. 4. 2013 (tyto části jsou zapracovány do textu), další ustanovení mají nabýt účinnosti od roku 2014 a část má nabýt účinnosti v návaznosti na účinnost zákona o jednotném inkasním místě (tato ustanovení do textu zařazena nejsou).

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, byl novelizován v roce 2012 několikrát s tím, že účinnost jednotlivých novel je opět stanovena jak na rok 2013, tak na roky pozdější. Zákon č. 18/2012 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Celní správě České republiky, mění formulačně řadu ustanovení týkajících se fungování orgánů Celní správy na úseku správy spotřebních daní. Zákon č. 407/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony přináší již více změn. Jedná se například o vymezení způsobů zajištění daně (§ 20a a § 20b), použití termínu orgán či správce daně místo označení celní úřad. V § 41 se vymezují pravomoci správce daně, § 55 se zabývá vracením daně z minerálních olejů osobám užívajícím tyto oleje v mineralogických postupech a metalurgických procesech, § 58b řeší dopravu minerálních olejů uvedených do volného daňového oběhu na daňovém území České republiky v jednotkovém balení do jiného členského státu. Nově vložený § 79a řeší povinnosti spojené s oznamování prodeje lihovin nebo vložený § 87a upravuje prokázání zdanění piva. V textu § 104 odst 1 se nově upravují sazby daně z tabákových výrobků. Další novinkou je možnost uvedená v § 123–128 – požádat o snížení úhrady nebo zajištění daně. Další změny jsou spojeny s § 134, kdy se vymezuje to, co se rozumí pod označením porušení zákazu prodeje lihovin a tabákových výrobků, a obdobně potom v § 134k – porušení povinností při značkování a barvení vybraných minerálních olejů a v § 134v – porušení povinností při značkování některých dalších minerálních olejů. Novinkou zákona je též část šestá, která se zabývá správními delikty, které se objevují v souvislosti s porušením zákona v případě jednotlivých spotřebních daní (§ 135–§ 135zzi). Zákon č. 500/2012 Sb., o změně daňových, pojistných a dalších zákonů přináší další změny, jejíž účinnost je však stanovena až k 1. 1. 2014.

Do souboru daňových zákonů byly v roce 2008 zařazeny texty upravující nové daně, o kterých se hovoří nejčastěji jako o energetických daních. Tyto daně jsou upraveny v rámci textu zákona č. 261/2007 Sb., o stabilizaci veřejných rozpočtů. Během roku 2012 došlo ke změně uvedeného zákona zákonem č. 167/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Novela mění – formulačně stejně – vždy § 17 – ve všech částech, týkajících se jednotlivých daňových povinností, a to s účinností již od 1. 7. 2012.

Od 1. 1. 2011 je daňové řízení komplexně upraveno zákonem č. 280/2009 Sb., daňový řád. Zákon č. 167/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, změnil formulačně ustanovení § 35, 56, 69, 71 a 80 s účinností již od 1. 7. 2012.

Nakladatelství Grada Publishing a autoři, kteří se podíleli na uvozujících komentářích, věří, že předkládaný soubor zákonů bude dobře sloužit všem uživatelům. I když snahou všech zúčastněných na této publikaci byla maximální snaha o přesnost textu, považujeme za důležité upozornit, že právně závazný je pouze text publikovaný ve Sbírce zákonů.

Na zpracování se autorsky podíleli: prof. JUDr. Hana Marková, CSc. (sestavení, úvod, spoluautorka komentáře k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. Petr Novotný, PhD. (spoluautor komentáře k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. Svatopluk Galočík, Ing. Oto Paikert (komentář k zákonu č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty).

Významné změny zákona o daních z příjmů

Zákon o daních z příjmů byl od svého vzniku v r. 1992 (účinnosti nabyl k 1. 1. 1993) více než stokrát novelizován. Rok 2012 nebyl v tomto směru výjimkou a k 1. lednu 2013 nabývají účinnosti další významné změny ve zdanění příjmů fyzických i právnických osob. Častá novelizace zákona o daních z příjmů vychází především z významu, které mají daně z příjmů v porovnání s ostatními daněmi české daňové soustavy ve vztahu k příjmové stránce státního rozpočtu. Je i odrazem vývoje tuzemské i celosvětové ekonomiky. Nezanedbatelný vliv má politická a sociální situace v České republice – důkazem je např. zavedení solidárního zvýšení daně z příjmů fyzických osob. Potřeba některých změn v zákoně o daních z příjmů byla vyvolána rovněž novelizací jiných právních předpisů.

Změny účinné již v průběhu roku 2012

Do zákona zasáhl zákon č. 192/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů a další související zákony. Novela nabyla účinnosti již 12. 7. 2012 a jejím obsahem bylo zejména prodloužení možné doby čerpání slevy na dani poskytnuté investiční pobídkou z pěti na deset let. Změna se dotkla rovněž podávání daňových přiznání právnických osob v případě přeměn společností a sloučení penzijních fondů. Část změn provedených uvedenou novelou zákona o investičních pobídkách nabývá účinnosti k 1. 1. 2013 (týká se např. pravidel pro zaokrouhlování srážkové daně).

Změny účinné od 1. ledna 2013

Významné daňové změny nastávají v souvislosti se změnami týkajícími se tzv. druhého a třetího důchodového pilíře. Bylo zavedeno zcela nové pojistné na důchodové spoření. Zákon o daních z příjmů byl novelizován zákonem č. 399/2012 Sb., o změně zákonů v souvislosti s přijetím zákona o pojistném na důchodové spoření a zákonem č. 403/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření a další související zákony. Došlo k navýšení limitu plateb zaměstnavatele na penzijní pojištění a důchodové spoření, osvobozených od daně z příjmů, z 24 000 Kč na 30 000 Kč (v souhrnu s platbami na životní pojištění). Změny v penzijním pojištění se dotýkají také úpravy osvobození od daně z příjmů fyzických osob. Od 1. 1. 2013 je od daně osvobozen příjem z penze vyplácené z penzijního připojištění se státním příspěvkem, penze z penzijního pojištění a důchod z pojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití a z důchodového pojištění, u kterých není vymezeno období jejich pobírání, dále invalidní penze z penzijního připojištění se státním příspěvkem na dobu určitou, invalidní penze na určenou dobu a jednorázové pojistné pro penzi podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření a rovněž jiná plnění z pojištění osob, s výjimkou jednorázových plnění, odkupného nebo odbytného a penze z penzijního pojištění a z pojištění pro případ dožití, z důchodového pojištění a z doplňkového penzijního spoření, u kterých je vymezeno období jejich pobírání, a s výjimkou jiného příjmu z pojištění osob, který není pojistným plněním a nezakládá zánik pojistné smlouvy. Osvobozen je rovněž příjem získaný ve formě dávek z úrazového pojištění podle zvláštních právních předpisů upravujících úrazové pojištění. Každá z výše uvedených dávek se považuje za základ daně po snížení o zaplacené příspěvky, případně o státní příspěvky na penzijní připojištění či na doplňkové penzijní spoření. Jde-li o penzi, rozloží se uvedené příspěvky rovnoměrně na vymezené období pobírání penze. Jednorázové vyrovnání nebo odbytné z penzijního připojištění se státním příspěvkem se pro zjištěné základu daně nesnižuje o příspěvky zaplacené penzijnímu fondu nebo penzijní společnosti zaměstnavatelem za zaměstnance po 1. lednu 2000. Obdobně to platí pro jednorázové plnění z penzijního pojištění nebo plnění vyplacené při předčasném zániku penzijního pojištění či jednorázové vyrovnání nebo odbytné z doplňkového penzijního spoření. Od celkového základu daně z příjmů fyzických osob lze ve zdaňovacím období odečíst příspěvek v celkovém úhrnu nejvýše 12 000 Kč zaplacený poplatníkem na jeho:

• penzijní připojištění se státním příspěvkem podle smlouvy o penzijním připojištění se státním příspěvkem uzavřené mezi poplatníkem a penzijním fondem nebo penzijní společností; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem na zdaňovací období sníženému o 12 000 Kč,

• penzijní pojištění podle smlouvy o penzijním pojištění uzavřené mezi poplatníkem a institucí penzijního pojištění nebo na základě jinak sjednané účasti poplatníka na penzijním pojištění u instituce penzijního pojištění za podmínky, že byla sjednána výplata plnění z penzijního pojištění až po 60 kalendářních měsících a současně nejdříve v roce dosažení věku 60 let; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní pojištění na zdaňovací období, nebo,

• doplňkové penzijní spoření podle smlouvy o doplňkovém penzijním spoření uzavřené mezi poplatníkem a penzijní společností; částka, která lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho doplňkové penzijní spoření na zdaňovací období sníženému o 12 000 Kč.

Pokud poplatníkovi jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem, penzijní pojištění nebo doplňkové penzijní spoření zaniklo bez nároku na penzi, jednorázové vyrovnání nebo jednorázové plnění z penzijního pojištění a současně bylo poplatníkovi vyplaceno odbytné nebo jiné plnění související se zánikem penzijního pojištění, nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části daně zaniká a příjmem podléhajícím dani z příjmů fyzických osob ve zdaňovacím období, ve kterém došlo k zániku tohoto pojištění, jsou částky, o které byl poplatníkovi v příslušných letech z důvodu zaplacených příspěvků na toto pojištění základ daně snížen. Pokud tedy poplatník dodatečně nesplní zákonné podmínky pro odečtení příspěvku na pojištění, musí uplatněn odečty dodanit. Změny v penzijním pojištění se dotýkají rovněž povinností zaměstnavatelů v souvislosti s vedením mzdového účetnictví.

Zákonem č. 401/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, došlo k zavedení osvobození od daně z příjmů fyzických osob plynoucích z dávek pěstounské péče (s výjimkou odměny pěstouna).

Zákon č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi a o změně některých zákonů (zákon o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi), rozšířil příjmy právnických osob, které nejsou předmětem daně z příjmů právnických osob (a tudíž nepodléhají zdanění) o příjmy z bezúplatného nabytí nemovitosti a movité věci podle zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi.

21. prosince 2012 podepsal prezident republiky zákon o Státním pozemkovém úřadu a o změně některých souvisejících zákonů, kterým došlo jen k formální změně zákona o daních z příjmů (bylo vypuštěno ustanovení týkající se zdanění Pozemkového fondu ČR).

Téhož dne podepsal prezident republiky zákon o změně daňových, pojistných a dalších zákonů v souvislosti se snižováním schodků veřejných rozpočtů, který byl zařazen do Sbírky zákonů pod č. 500/2012 Sb. Jedná se o nejzásadnější změnu daňových zákonů v r. 2012. Protischodkový balíček se dotýká na úseku daně z příjmů především zdanění fyzických osob. U zdanění osob samostatně výdělečně činných došlo ke změně tzv. výdajových paušálů. Poplatník s příjmy z podnikání podle zvláštních právních předpisů, s příjmy plynoucími z duševního vlastnictví, s příjmy z výkonu nezávislého povolání nebo s příjmem z činnosti znalce, tlumočníka, insolvenčního správce apod. může i nadále uplatnit výdaje snižující základ daně z příjmů v paušální sazbě 40 % z těchto příjmů, nejvýše však v částce 800 000 Kč (tj. z příjmů do výše 2 000 000 Kč ročně). U příjmů z pronájmu majetku zařazeného v obchodním majetku zdaňovaných podle § 7 zákona o daních z příjmů se uplatní paušální výdaje v sazbě 30 % z příjmů, nejvýše však v částce 600 000 Kč. Stejně tak se přistupuje ke zdanění u příjmů z pronájmu zdaňovaných podle § 9 zákona o daních z příjmů, kde možnost uplatnit paušální výdaje zůstává ve výši 30 % z příjmů a poplatník se je může uplatnit nejvýše do částky 600 000 Kč ročně. Poplatník, který uplatňuje výdajové paušály u příjmů podle § 7 nebo § 9, si navíc nemůže snížit daň z příjmů o slevu na dani na manžela/manželku, ani uplatnit daňové zvýhodnění na vyživované dítě, pokud součet dílčích základů, u kterých byly tyto výdaje uplatněny, přesahuje 50 % celkového základu daně z příjmů v daném zdaňovacím období. Sazba daně z příjmů fyzických osob zůstává i po této novele zachována ve výši 15 % ze základu daně sníženého o nezdanitelnou část základu daně a položky odečitatelné od základu daně. Nově je však zavedeno solidární zvýšení daně (§ 16a) u příjmů plynoucích ze závislé činnosti podle § 6 zákona o daních z příjmů a příjmů z podnikání podle § 7 zákona o daních z příjmů. Toto solidární zvýšení činí 7 % z částky, o kterou úhrn příjmů zahrnovaných do základu daně podle § 6 a § 7 zákona o daních z příjmů překročí 48násobek průměrné mzdy stanovené podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení. Solidární zvýšení daně se uplatní i při výpočtu zálohy na daň z příjmů ze závislé činnosti. Poplatníci, u kterých se uplatní solidární zvýšení daně (a to i v případě, že toto solidární zvýšení bude uplatněno u jediné měsíční zálohy na daň z příjmů ze závislé činnosti), mají povinnost podat daňové přiznání. Solidární zvýšení daně by mělo být zrušeno k 1. lednu 2016. Změny v daních z příjmů fyzických osob se dotkly i odečitatelných částek podle § 35ba zákona o daních z příjmů, a to nejen u příjmů, u nichž jsou uplatněny paušální výdaje. Poplatníci, kteří k 1. lednu zdaňovacího období pobírají starobní důchod z důchodového pojištění, si nemohou snížit daň o částku 24 840 Kč na poplatníka, a to pro roky 2013 až 2015.

Sazba daně z příjmů právnických osob zůstává pro rok 2013 zachována ve výši 19 % (5% zdanění mají investiční a podílové fondy, zahraniční fondy kolektivního investování podle práva EU a rovněž penzijní fondy, fondy penzijní společnosti nebo instituce penzijního pojištění s výjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění). Srážková daň z příjmů plynoucích ze zdrojů na území České republiky poplatníkům, kteří nejsou rezidenty státu, který je členem Evropské unie nebo Evropského hospodářského prostoru nebo státu, se kterým má Česká republika uzavřenu smlouvu o zamezení dvojího zdanění, se zvyšuje z 15 % na 35 %. Toto opatření směřuje především k vyššímu zdanění dividend plynoucích mateřským zemím, s nimiž Česká republika nemá uzavřenu smlouvu o zamezení dvojího zdanění.

Závěr

Zákon o daních z příjmů je jednou z nejvíce novelizovaných právních norem. Není výjimkou, že jedním zákonem je schváleno několik novelizací nabývajících postupně účinnosti, tedy že novela sama ve své jedné části zavádí určité opatření (typicky solidární zvýšení daně) a v další části toto opatření zrušuje; jednotlivé části jedné a téže novely se tak uplatní pro různá zdaňovací období. I podle proklamací politických stran je možné očekávat, že dojde k výrazným změnám v zákoně o daních z příjmů i v příštích obdobích. Takové pojetí legislativy však vede k tomu, že zákon o daních z příjmů je vnímán podnikatelskou veřejností jako zákon nepřehledný a především nestabilní. Důkazem je i skutečnost, že ještě v prosinci roku 2012 nebylo zcela a definitivně jasné, jaké změny zákon o daních z příjmů (jakož i ostatní daňové zákony) doznají s účinností od 1. ledna 2013, resp. zda se podaří „stihnout“ legislativní proces tak, aby protischodkový balíček nabyl k 1. lednu 2013 účinnosti. Krátká doba mezi publikací a účinností právního předpisu je obecně považována za nesprávnou legislativní praxi, v daňových předpisech bohužel celkem standardní. V souvislosti se zvažovanou rekodifikací daňového práva by se i zákon o daních z příjmů měl stát přehledným a stabilním právním předpisem. Na takové změny si však budeme ještě muset počkat.

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc

JUDr. Petr Novotný, PhD.

Zákon č.586/1992Sb., odaních zpříjmů,

ve znění zákona č.35/1993 Sb., zákona č.96/1993 Sb., zákona č.157/1993 Sb., zákona č.196/1993 Sb., zákona č.323/1993 Sb., zákona č.42/1994 Sb., zákona č.85/1994 Sb., zákona č.114/1994 Sb., zákona č.259/1994 Sb., zákona č.32/1995 Sb., zákona č.87/1995 Sb., zákona č.118/1995 Sb.,zákona č.149/1995 Sb., zákona č.248/1995 Sb., zákona č.316/1996 Sb., zákona č.18/1997 Sb., zákona č.151/1997 Sb., zákona č.209/1997 Sb., zákona č.210/1997 Sb., zákona č.227/1997 Sb.,zákona č.111/1998 Sb., zákona č.149/1998 Sb., zákona č.168/1998 Sb., zákona č.333/1998 Sb., zákona č.63/1999 Sb., zákona č.129/1999 Sb., zákona č.144/1999 Sb., zákona č.170/1999 Sb., zákona č.225/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č.3/2000 Sb., zákona č.17/2000 Sb., zákona č.27/2000 Sb., zákona č.72/2000 Sb., zákona č.100/2000 Sb., zákona č.103/2000 Sb., zákona č.121/2000 Sb., zákona č.132/2000 Sb., zákona č.241/2000 Sb., zákona č.340/2000 Sb., zákona č.492/2000 Sb., zákona č.117/2001 Sb., zákona č.120/2001 Sb., zákona č.239/2001 Sb., zákona č.453/2001 Sb., zákona č.483/2001 Sb., zákona č.50/2002 Sb., zákona č.128/2002 Sb., nálezu ÚSč.145/2002 Sb., zákona č.198/2002 Sb., zákona č.210/2002 Sb., zákona č.260/2002 Sb., zákona č.308/2002 Sb., zákona č.575/2002 Sb., zákona č.162/2003 Sb., zákona č.362/2003 Sb., zákona č.438/2003 Sb., zákona č.19/2004 Sb., zákona č.47/2004 Sb., zákona č.49/2004 Sb., zákona č.257/2004 Sb., zákona č.280/2004 Sb., zákona č.359/2004 Sb., zákona č.360/2004 Sb.,zákona č.436/2004 Sb., zákona č.562/2004 Sb.,zákona č.628/2004 Sb., zákona č. 669/2004 Sb., zákona č. 676/2004 Sb., zákonač.179/2005 Sb., zákona č. 217/2005 Sb., zákona č. 342/2005 Sb., zákona č. 357/2005 Sb., zákona č. 441/2005 Sb., zákona č. 530/2005 Sb., zákona č. 545/2005 Sb., zákona č. 552/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 109/2006 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 179/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 203/2006 Sb., zákona č. 223/2006 Sb., zákona č. 245/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 29/2007 Sb., zákona č. 67/2007 Sb., zákona č. 159/2007 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., RS/04 2008, RS/06 2008, zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 482/2008 Sb., zákona č. 2/2009 Sb., zákona č. 87/2009 Sb., zákona č. 216/2009 Sb., zákona č. 221/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 289/2009 Sb., zákona č. 303/2009 Sb., zákona č. 304/2009 Sb., zákona č. 326/2009 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 199/2010 Sb., zákonač. 346/2010 Sb., zákona č. 348/2010 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákonač.329/2011 Sb., zákonač.355/2011 Sb., zákonač.353/2011 Sb., zákona č. 370/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., nálezuÚstavního soudu č.119/2011 Sb., zákonač.420/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb.,zákonač.458/2011 Sb. (ustanovení účinná od 1. 1. 2012 a1.1.2013), zákonač.466/2011Sb., zákona č.470/2011Sb., zákona č. 192/2012 Sb., zákona č. 399/2012 Sb., zákona č.401/2012Sb., zákonač. 403/2012 Sb., zákonač.428/2012Sb., zákona č. 500/2012 Sb. azákona č. 503/2012 Sb.

Česká národní rada se usnesla na tomto zákoně:

§1

Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie137) aupravuje

a) daň zpříjmů fyzických osob,

b) daň zpříjmů právnických osob.

ČÁST PRVNÍ

DAŇ ZPŘÍJMŮ FYZICKÝCH OSOB

§2

Poplatníci daně zpříjmů fyzických osob

(1) Poplatníky daně zpříjmů fyzických osob jsou fyzické osoby (dále jen „poplatníci“).

(2) Poplatníci, kteří mají na území České republiky bydliště nebo se zde obvykle zdržují, mají daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, tak ina příjmy plynoucí ze zdrojů vzahraničí.

(3) Poplatníci neuvedení vodstavci 2 nebo ti, onichž to stanoví mezinárodní smlouvy, mají daňovou povinnost, která se vztahuje jen na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky (§22). Poplatníci, kteří se na území České republiky zdržují pouze za účelem studia nebo léčení, mají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, ivpřípadě, že se na území České republiky obvykle zdržují.

(4) Poplatníky obvykle se zdržujícími na území České republiky jsou ti, kteří zde pobývají alespoň 183 dnů vpříslušném kalendářním roce, ato souvisle nebo vněkolika obdobích; do lhůty 183 dnů se započítává každý započatý den pobytu. Bydlištěm na území České republiky se pro účely tohoto zákona rozumí místo, kde má poplatník stálý byt za okolností, znichž lze usuzovat na jeho úmysl trvale se vtomto bytě zdržovat.

§3

Předmět daně zpříjmů fyzických osob

(1) Předmětem daně zpříjmů fyzických osob (dále jen „daň“) jsou

a) příjmy ze závislé činnosti afunkční požitky (§6),

b) příjmy zpodnikání azjiné samostatné výdělečné činnosti (§7),

c) příjmy zkapitálového majetku (§8),

d) příjmy zpronájmu (§9),

e) ostatní příjmy (§10).

(2) Příjmem ve smyslu odstavce 1 se rozumí příjem peněžní inepeněžní dosažený isměnou.

(3) Nepeněžní příjem se oceňuje podle zvláštního právního předpisu1a), pokud tento zákon nestanoví jinak.

(4) Předmětem daně nejsou

a) příjmy získané nabytím akcií nebo podílových listů podle zvláštního právního předpisu, který upravuje podmínky převodu majetku státu na jiné osoby1), zděděním, vydáním2) nebo darováním nemovitosti nebo movité věci anebo majetkového práva, svýjimkou příjmů znich plynoucích asvýjimkou darů přijatých vsouvislosti svýkonem činnosti podle §6 nebo spodnikáním, anebo sjinou samostatnou výdělečnou činností; předmětem daně u fyzických osob, provozujících školy aškolská zařízení azařízení na ochranu opuštěných zvířat, nebo ohrožených druhů zvířat, aufyzických osob, které jsou poskytovateli zdravotních služeb, není příjem získaný nabytím daru vsouvislosti sprovozováním těchto činností,

b) úvěry apůjčky svýjimkou

1. příjmu, který věřitel nabyl zvrácené půjčky nebo úvěru úplatným postoupením pohledávky vzniklé na základě této půjčky nebo úvěru, ato ve výši rovnající se rozdílu mezi příjmem plynoucím zvrácení půjčky nebo úvěru acenou, za kterou byla pohledávka postoupena,

2. příjmu plynoucího poplatníkovi, který vede daňovou evidenci, zeskontního úvěru ze směnky, kterou je hrazena pohledávka,

c) příjmy zrozšíření nebo zúžení společného jmění manželů1b),

d) příjem plynoucí ztitulu spravedlivého zadostiučinění přiznaného Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou je Česká republika povinna uhradit, nebo ztitulu smírného urovnání záležitosti před Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou se Česká republika zavázala uhradit1c),

e) příjem plynoucí poplatníkovi uvedenému v§2 odst. 2, který vypomáhá sdomácími pracemi vzahraničí, nebo poplatníkovi uvedenému v§2 odst. 3, který vypomáhá sdomácími pracemi vČeské republice, ato za stravu aubytování, jde-li opříjem kuspokojování základních sociálních, kulturních nebo vzdělávacích potřeb (au pair).

f) příjmy získané převodem majetku mezi osobami blízkými vsouvislosti s předčasným ukončením provozování zemědělské činnosti zemědělského podnikatele1e),

g) příjem plynoucí zvypořádání mezi podílovými spoluvlastníky rozdělením majetku podle velikosti jejich podílů1d), příjmy zvypořádání společného jmění manželů4g),

h) částka uhrazená zdravotní pojišťovnou, okterou byl překročen limit regulačních poplatků adoplatků na léčiva nebo potraviny podle zvláštních právních předpisů upravujících limity regulačních poplatků adoplatků na léčiva nebo potraviny.

§4

Osvobození od daně

(1) Od daně jsou osvobozeny

a) příjmy zprodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu, včetně souvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště nejméně po dobu 2let bezprostředně před prodejem. Obdobně se postupuje také upříjmů zprodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu, včetně souvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště bezprostředně před prodejem po dobu kratší dvou let apoužije-li získané prostředky na uspokojení bytové potřeby. Pro osvobození příjmů plynoucích manželům zjejich společného jmění postačí, aby podmínky pro jeho osvobození splnil jen jeden zmanželů, pokud majetek, kterého se osvobození týká, není nebo nebyl zařazen do obchodního majetku jednoho zmanželů. Osvobození se nevztahuje na příjmy zprodeje tohoto bytu nebo domu, pokud je nebo byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, ato do 2 let od jeho vyřazení zobchodního majetku. Osvobození se dále nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi zbudoucího prodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu na tomto majetku, včetně souvisejícího pozemku, uskutečněného vdobě do 2 let od nabytí, azbudoucího prodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu na tomto majetku, včetně souvisejících pozemků, uskutečněného vdobě do 2 let od jeho vyřazení zobchodního majetku, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 2 letech od nabytí nebo po 2 letech od vyřazení zobchodního majetku,

b) příjmy zprodeje nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor neuvedených pod písmenem a), přesáhne-li doba mezi nabytím aprodejem dobu pěti let. Vpřípadě, že jde oprodej nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor nabytých děděním od zůstavitele, který byl příbuzným vřadě přímé nebo manželem (manželkou), zkracuje se doba pěti let odobu, po kterou byla nemovitost prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele nebo zůstavitelů, pokud nemovitost byla nabývána postupným děděním vřadě přímé nebo manželem (manželkou). Osvobození se nevztahuje na příjmy zprodeje nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor včetně nemovitostí, bytů nebo nebytových prostor uvedených vodstavci 1 písm. g), pokud jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku pro výkon podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, ato do pěti let od jejich vyřazení zobchodního majetku. Osvobození se dále nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi zbudoucího prodeje nemovitostí, bytu nebo nebytového prostoru, uskutečněného vdobě do pěti let od nabytí, azbudoucího prodeje nemovitosti, bytu nebo nebytového prostoru, uskutečněného vdobě do pěti let od jejich vyřazení zobchodního majetku, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po pěti letech od nabytí nebo po pěti letech od vyřazení zobchodního majetku. Vpřípadě prodeje pozemku nabytého prodávajícím od pozemkového úřadu výměnou vrámci pozemkových úprav podle zvláštního právního předpisu87), se doba 5 let zkracuje odobu, po kterou prodávající vlastnil původní pozemek, který byl směněn, atato doba se započítává ido doby, která běží od vyřazení směněného pozemku zobchodního majetku,

c) příjmy zprodeje movitých věcí. Osvobození se nevztahuje na příjmy zprodeje motorových vozidel, letadel alodí, nepřesahuje-li doba mezi nabytím aprodejem dobu jednoho roku. Osvobození se nevztahuje rovněž na příjmy zprodeje movitých věcí, včetně příjmů zprodeje movitých věcí uvedených vodstavci 1 písm. g), pokud jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku pro výkon podnikatelské ajiné samostatné výdělečné činnosti poplatníka, ato do pěti let od jejich vyřazení zobchodního majetku,

d) přijatá náhrada škody včetně úmrtného a příspěvku na pohřeb podle zvláštních právních předpisů3), náhrada nemajetkové újmy, plnění zpojištění majetku aplnění zpojištění odpovědnosti za škody, kromě plateb přijatých náhradou za ztrátu příjmu aplateb přijatých jako náhrada za škody způsobené na majetku, který byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti vdobě vzniku škody, nebo přijatých jako náhrada za škody způsobené na majetku sloužícím vdobě vzniku škody kpronájmu akromě plnění zpojištění odpovědnosti za škodu způsobenou vsouvislosti spodnikatelskou nebo jinou samostatnou výdělečnou činností poplatníka aza škodu způsobenou poplatníkem vsouvislosti spronájmem,

e) příjem podle § 7 plynoucí dlužníkovi ve zdaňovacím období, ve kterém bylo rozhodnuto o povolení reorganizace podle insolvenčního zákona, a ve zdaňovacím období následujícím bezprostředně po zdaňovacím období, ve kterém bylo rozhodnuto opovolení reorganizace, pokud v něm nedošlo ke skončení reorganizace,

f) cena zveřejné soutěže, zreklamní soutěže, nebo zreklamního slosování, pokud se nejedná ospotřebitelskou loterii podle zvláštního právního předpisu12),cena ze sportovní soutěže vhodnotě nepřevyšující 10000Kč svýjimkou ceny ze sportovní soutěže upoplatníků, unichž je sportovní činnost podnikáním (§10 odst. 8), aocenění voblasti kultury podle zvláštních právních předpisů12a). Cena zveřejné soutěže aobdobná cena plynoucí ze zahraničí je však od daně osvobozena zcela, pokud byla vplné výši darována příjemcem na účely uvedené v§15 odst. 1,

g) náhrady přijaté vsouvislosti snápravou některých majetkových křivd podle zvláštních právních předpisů2), příjmy zprodeje nemovitostí, movitých věcí nebo cenných papírů vydaných podle zvláštních právních předpisů2), příplatek (příspěvek) kdůchodu podle zvláštních právních předpisů2c) nebo úroky ze státních dluhopisů vydaných vsouvislosti srehabilitačním řízením onápravách křivd. Příjmy zprodeje nemovitostí vydaných vsouvislosti snápravou některých majetkových křivd podle zvláštních právních předpisů2) jsou osvobozeny ivpřípadě, jestliže vdobě mezi nabytím aprodejem nemovitosti došlo kvypořádání mezi podílovými spoluvlastníky rozdělením nemovitosti podle velikosti jejích podílů1d) nebo jestliže byly byty nebo nebytové prostory vymezeny jako jednotky podle zvláštního právního předpisu,

h) příjem získaný ve formě dávek aslužeb znemocenského pojištění42), důchodového pojištění podle zákona odůchodovém pojištění43), státní sociální podpory44), peněžní pomoci obětem trestné činnosti podle zvláštního zákona44a), sociálního zabezpečení45), plnění zuplatnění nástrojů státní politiky zaměstnanosti46) avšeobecného zdravotního pojištění47), plnění zpojistné smlouvy opojištění důchodu podle zákona upravujícího důchodové spoření, aplnění ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu; jde-li však opříjmy ve formě pravidelně vyplácených důchodů nebo penzí, je od daně osvobozena zúhrnu těchto příjmů pouze částka ve výši 36násobku minimální mzdy39), která je platná k1.lednu kalendářního roku ročně, do níž se však nezahrnuje výše příplatku nebo příspěvku kdůchodu podle zvláštních právních předpisů2c),

ch) příjem přijatý vrámci plnění vyživovací povinnosti nebo náhrada za tento příjem podle zákona orodině nebo obdobná plnění poskytovaná ze zahraničí,

i) dávky (příspěvky) sociální péče, dávky pomoci vhmotné nouzi, sociální služby, dávky státní sociální podpory, dávky sociální péče svýjimkou odměny pěstouna, příspěvky zveřejných rozpočtů astátní dávky upravené zvláštními předpisy nebo obdobná plnění poskytovaná ze zahraničí, příjem plynoucí zdůvodu péče oblízkou nebo jinou osobu, která má nárok na příspěvek na péči podle zákona osociálních službách4j), ato do výše poskytovaného příspěvku, je-li tato péče vykonávána fyzickou osobou, uníž se nevyžaduje registrace podle zákona osociálních službách4k); jde-li však opéči ojinou osobu než osobu blízkou, je od daně měsíčně osvobozena vúhrnu maximálně částka do výše příspěvku pro osobu se IV. stupněm závislosti podle zákona osociálních službách4m),

j) odměny vyplácené zdravotní správou dárcům za odběr krve ajiných biologických materiálů zlidského organismu,

k) stipendia2a) ze státního rozpočtu, zrozpočtu kraje, zprostředků vysoké školy nebo veřejné výzkumné instituce, stipendia zprostředků právnické osoby, která vykonává činnost střední školy nebo vyšší odborné školy, anebo obdobná plnění ze zahraničí, podpory apříspěvky zprostředků nadací, nadačních fondů aobčanských sdružení48) včetně obdobných plnění poskytovaných ze zahraničí anepeněžního plnění, sociální výpomoci poskytované zaměstnavatelem zfondu kulturních asociálních potřeb2b) nejbližším pozůstalým asociální výpomoci nejbližším pozůstalým ze sociálního fondu (zisku po zdanění) za obdobných podmínek uzaměstnavatelů, na které se tento předpis nevztahuje, kromě plateb přijatých náhradou za ztrátu příjmu aplateb majících charakter příjmů podle §6 až 9,

l) příjem z

1. penze vyplácené z penzijního připojištění se státním příspěvkem, penze zpenzijního pojištění adůchod zpojištění pro případ dožití svýplatou důchodu, ato zpojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití a z důchodového pojištění, u kterých není vymezeno období jejich pobírání,

2. invalidní penze zpenzijního připojištění se státním příspěvkem na dobu určitou, invalidní penze na určenou dobu ajednorázové pojistné pro penzi podle zákona upravujícího doplňkové penzijním spoření,

3. jiná plnění z pojištění osob, s výjimkou jednorázových plnění, odkupného nebo odbytného a penze zpenzijního pojištění azpojištění pro případ dožití, ato zpojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití, zdůchodového pojištění a zdoplňkového penzijního spoření, ukterých je vymezeno období jejich pobírání, asvýjimkou jiného příjmu zpojištění osob, který není pojistným plněním a nezakládá zánik pojistné smlouvy,

m) plnění poskytovaná ozbrojenými silami vojákům vzákladní (náhradní) službě3a), žákům škol, kteří nejsou vojáky včinné službě3), vojákům vzáloze povolaným na cvičení avojákům vaktivní záloze dobrovolné podle zvláštních právních předpisů3a),

n) kázeňské odměny poskytované příslušníkům ozbrojených sil abezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3), odchodné uvojáků zpovolání a příslušníků bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3),

o) zrušeno,

p) plnění poskytovaná občanům vsouvislosti svýkonem civilní služby4),

p) příjem získaný ve formě dávek zúrazového pojištění podle zvláštních právních předpisů upravujících úrazové pojištění4),

r) příjmy zpřevodu členských práv družstva, zpřevodu majetkových podílů na transformovaném družstvu13), zpřevodu účasti na obchodních společnostech nebo zprodeje cenných papírů neuvedených pod písmenem w), přesahuje-li doba mezi nabytím apřevodem dobu 5let. Doba 5 let mezi nabytím apřevodem členských práv družstva, majetkových podílů na transformovaném družstvu13) nebo účasti na obchodní společnosti se zkracuje odobu, po kterou poplatník byl společníkem obchodní společnosti nebo členem družstva před přeměnou této společnosti nebo družstva. Jsou-li splněny podmínky uvedené v§23b nebo 23c, doba 5let mezi nabytím apřevodem se nepřerušuje při výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti. Osvobození se nevztahuje na příjmy zpřevodu členských práv družstva, zpřevodu účasti na obchodních společnostech nebo zprodeje cenných papírů, pokud byly pořízeny zobchodního majetku poplatníka, ato do 5 let po ukončení jeho podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti. Osvobození se dále nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi zbudoucího převodu členských práv družstva, zpřevodu dalšího podílu na transformovaném družstvu, zpřevodu účasti na obchodních společnostech nebo zprodeje cenných papírů vdobě do 5 let od nabytí, azbudoucího převodu členských práv družstva, zpřevodu účasti na obchodních společnostech nebo zprodeje cenných papírů pořízených zjeho obchodního majetku, pokud příjmy ztohoto převodu plynou vdobě do 5 let od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti poplatníka, ikdyž smlouva opřevodu bude uzavřena až po 5 letech od nabytí nebo od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti,

s) příspěvek fyzickým osobám poskytovaný podle zákona upravujícího stavební spoření astátní podporu stavebního spoření4a),

t) dotace ze státního rozpočtu, zrozpočtu obcí, krajů, státních fondů, Národního fondu, regionální rady regionu soudržnosti podle zvláštního právního předpisu124), podpory zVinařského fondu, zpřidělených grantů nebo příspěvek ze státního rozpočtu poskytnutý podle zvláštního právního předpisu13c) anebo dotace, granty apříspěvky zprostředků Evropských společenství, na pořízení hmotného majetku, na jeho technické zhodnocení nebo na odstranění následků živelní pohromy (§24 odst. 10), svýjimkou dotací apříspěvků, které jsou účtovány do příjmů (výnosů) podle zvláštního právního předpisu20),

u) příjem získaný formou nabytí vlastnictví kbytu jako náhrady za uvolnění bytu, adále náhrada (odstupné) za uvolnění bytu, vyplacená uživateli bytu za podmínky, že poplatník náhradu (odstupné) použil nebo použije na uspokojení vlastní bytové potřeby nejpozději do jednoho roku následujícího po roce, vněmž náhradu (odstupné) přijal. Tento příjem je osvobozen ivpřípadě, že částku odpovídající náhradě (odstupnému) vynaložil na obstarání bytové potřeby vdobě jednoho roku před jejím obdržením. Přijetí náhrady (odstupného) oznámí poplatník správci daně do konce zdaňovacího období, ve kterém kjejímu přijetí došlo. Obdobně se postupuje iupříjmů zúplatného převodu práv apovinností spojených sčlenstvím vdružstvu, pokud vsouvislosti stímto převodem bude zrušena nájemní smlouva kbytu, použije-li poplatník získané prostředky na uspokojení vlastní bytové potřeby; obdobně se postupuje také upříjmů zprodeje rodinného domu, bytu, včetně podílu na společných částech domu nebo spoluvlastnického podílu, včetně souvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště bezprostředně před prodejem po dobu kratší dvou let apoužije-li získané prostředky na uspokojení vlastní bytové potřeby,

v) úrokové příjmy poplatníků uvedených v§2 odst. 3, které jim plynou zdluhopisů vydávaných vzahraničí poplatníky se sídlem vČeské republice nebo Českou republikou,

w) příjmy zprodeje cenných papírů, přesáhne-li doba mezi nabytím apřevodem těchto cenných papírů při jejich prodeji dobu 6 měsíců, adále příjmy zpodílu připadající na podílový list při zrušení podílového fondu, přesáhne-li doba mezi nabytím podílového listu adnem vyplacení podílu dobu 6měsíců. Osvobození se vztahuje pouze na osoby, jejichž celkový přímý podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech společnosti nepřevyšoval vdobě 24 měsíců před prodejem cenných papírů 5%. Doba 6 měsíců mezi nabytím apřevodem cenného papíru utéhož poplatníka se nepřerušuje při sloučení nebo splynutí podílových fondů nebo při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond. Osvobození se nevztahuje na příjmy zprodeje cenných papírů, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, ato do 6 měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, ana příjmy zkapitálového majetku. Osvobození se nevztahuje na příjmy zpodílu připadající na podílový list při zrušení podílového fondu, který byl nebo je zahrnut do obchodního majetku, ato do 6měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti. Při výměně akcií emitentem za jiné akcie ocelkové stejné jmenovité hodnotě se doba 6měsíců mezi nabytím apřevodem cenných papírů utéhož poplatníka nepřerušuje; obdobně se postupuje ipři výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti, jsou-li splněny podmínky uvedené v§ 23b nebo 23c. Osvobození se nevztahuje na příjmy, které plynou poplatníkovi zbudoucího prodeje cenných papírů, uskutečněného vdobě do 6 měsíců od nabytí, azbudoucího prodeje cenných papírů, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, ato do 6 měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 6 měsících od nabytí nebo po 6 měsících od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti. Obdobně se postupuje upříjmů plynoucích jako protiplnění menšinovým akcionářům při uplatnění práva hlavního akcionáře na výkup účastnických cenných papírů podle zvláštního právního předpisu13d). Osvobození se nevztahuje na příjmy z prodeje státních dluhopisů, které mohou podle emisních podmínek nabývat výhradně fyzické osoby,

x) příjmy plynoucí zodpisu závazků při reorganizaci nebo při oddlužení provedeném podle zvláštního právního předpisu19a),

y) příjmy zúroků zpřeplatků zaviněných správcem daně49), orgánem sociálního zabezpečení50) apříjmy zpenále zpřeplatků pojistného, které příslušná zdravotní pojišťovna vrátila po uplynutí lhůty stanovené pro rozhodnutí opřeplatku pojistného51),

z) příjmy plynoucí ve formě daru přijatého vsouvislosti spodnikáním nebo jinou samostatnou výdělečnou činností jako reklamního předmětu opatřeného obchodním jménem nebo ochrannou známkou poskytovatele tohoto daru, jehož hodnota nepřesahuje 500Kč,

za) příjmy nabyvatele bytu, garáže aateliéru, popřípadě spoluvlastnického podílu na nebytovém prostoru, přijaté vsouvislosti se vzájemným vypořádáním prostředků podle §24 odst. 7 a8 zákona ovlastnictví bytů60),

zb) příjmy plynoucí ve formě povinného výtisku na základě zvláštního právního předpisu64a) ave formě autorské rozmnoženiny, vpočtu obvyklém, přijaté vsouvislosti sužitím předmětu práva autorského nebo práv souvisejících správem autorským,

zc) příjmy plynoucí jako náhrada za věcné břemeno vzniklé ze zákona nebo rozhodnutím státního orgánu podle zvláštního právního předpisu apříjmy plynoucí jako náhrada za vyvlastnění na základě zvláštního právního předpisu4c),

zd) kursový zisk při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně, nejedná-li se oúčet zahrnutý vobchodním majetku, svýjimkou kursového zisku při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně na evropském regulovaném trhu nebo na zahraničním trhu obdobném regulovanému trhu, na kterém se obchody stěmito měnami uskutečňují,

ze) plnění poskytované vsouvislosti svýkonem dobrovolnické služby podle zvláštního právního předpisu4h),

zf) příjmy plynoucí ve formě darů poskytnutých pro provoz zoologické zahrady, jejíž provozovatel je držitelem platné licence,4i) adarů poskytnutých fyzickým osobám pro poskytování veřejných kulturních služeb,

zg) příjmy vlastníka bytu nebo nebytového prostoru

1. plynoucí jako důsledek úhrady výdajů (nákladů) na opravy, údržbu atechnické zhodnocení společných částí domu sbyty anebytovými prostory ve vlastnictví podle zvláštního právního předpisu ovlastnictví bytů60) ve věcném plnění, pokud tak vyplývá ze smlouvy ovýstavbě dalšího bytu, nebo nebytového prostoru, popřípadě jejich částí za předpokladu, že se vlastníci bytů anebytových prostorů vdomě písemně dohodnou oúhradě uvedených nákladů avýdajů jinak, než podle výše spoluvlastnických podílů na společných částech domu, nebo tak stanoví zvláštní právní předpis60),

2. plynoucí jako důsledek úhrady výdajů (nákladů) na opravy, údržbu atechnické zhodnocení společných částí domu sbyty anebytovými prostory ve vlastnictví podle zvláštního právního předpisu ovlastnictví bytů60) jiným vlastníkem bytu nebo nebytového prostoru vdomě ve věcném plnění, ato ve výši rozdílu převyšujícího povinnost vlastníka bytu nebo nebytového prostoru vdomě hradit uvedené náklady avýdaje podle velikosti spoluvlastnického podílu na společných částech domu, za předpokladu, že se vlastníci bytů anebytových prostorů vdomě písemně dohodnou oúhradě uvedených nákladů avýdajů jinak, než podle výše spoluvlastnických podílů na společných částech domu, nebo tak stanoví zvláštní právní předpis60),

zh) příjem plynoucí zdoplatku na dorovnání131) při přeměně, výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti, na který vznikl společníkovi nárok vsouladu se zvláštním právním předpisem131), je osvobozen, vztahuje-li se k

1. akciím, unichž doba mezi nabytím arozhodným dnem přeměny, výměny podílů, fúze společností nebo rozdělení společnosti přesáhla dobu 6 měsíců. Osvobození se nevztahuje kakciím, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, ato po dobu 6 měsíců od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti (§7),

2. podílu na obchodní společnosti, uněhož doba mezi nabytím arozhodným dnem přeměny, výměny podílů, fúze společností nebo rozdělení společnosti přesáhla dobu 5 let. Osvobození se nevztahuje kpodílům, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, ato po dobu 5let od ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti (§7),

zi) náhrady (příspěvky) pobytových výloh poskytované orgány Evropské unie zaměstnancům (národním expertům) vyslaným kpůsobení do institucí Evropské unie,

zj) naturální plnění poskytovaná prezidentu republiky podle zvláštního právního předpisu6g) a bývalému prezidentu republiky podle zákona o zabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce,

zk) příjem plynoucí ve formě daňového bonusu (§35c),

zl) odměny, odchodné, starobní důchod, důchod, příspěvky, naturální plnění a náhrady výdajů poskytované z rozpočtu Evropské unie poslanci nebo bývalému poslanci Evropského parlamentu, zvolenému na území České republiky, dále zaopatření a náhrady výdajů poskytované z rozpočtu Evropské unie pozůstalému manželovi nebo manželce nebo registrovanému partnerovi nebo partnerce a nezaopatřeným dětem v případě úmrtí poslance Evropského parlamentu, zvolenému na území České republiky,

zm) výnosy zprostředků rezerv uložených na zvláštním vázaném účtu vbance podle zvláštního právního předpisu22a), stanou-li se příjmem zvláštního vázaného účtu podle zvláštního právního předpisu22a).

zn) zrušen.

(2) Doba mezi nabytím aprodejem podle odstavce 1 písm. a) nebo b) se nepřerušuje, pokud vdobě mezi nabytím aprodejem došlo

a) kvypořádání mezi podílovými spoluvlastníky domu včetně příslušné poměrné části společných prostor nebo rodinného domu včetně souvisejících pozemků, rozdělením podle velikosti jejich podílů,

b) ktomu, že vbudově byly byty nebo nebytové prostory vymezené jako jednotky podle zvláštního právního předpisu60),

c) kzániku nebo vypořádání společného jmění manželů4g),

d) k rozdělení pozemku.

(3) Osvobození pravidelně vyplácených důchodů a penzí uvedených vodstavci 1 písm. h) se nepoužije v případě, kdy součet příjmů podle §6 adílčích základů daně podle § 7 a 9 u poplatníka přesáhne ve zdaňovacím období částku 840 000 Kč. Do příjmů podle §6 se pro účely tohoto ustanovení nezahrnují příjmy od daně osvobozené, ani příjmy, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně.

(4) Obchodním majetkem se pro účely daně zpříjmů fyzických osob rozumí souhrn majetkových hodnot (věcí, pohledávek ajiných práv apenězi ocenitelných jiných hodnot), které jsou ve vlastnictví poplatníka aokterých bylo nebo je účtováno anebo jsou nebo byly uvedeny vevidenci majetku azávazků pro účely stanovení základu daně adaně zpříjmů (dále jen „daňová evidence“). Dnem vyřazení majetku zobchodního majetku poplatníka se rozumí den, kdy poplatník otomto majetku naposledy účtoval20) nebo jej naposledy uváděl vdaňové evidenci.

§5

Základ daně adaňová ztráta

(1) Základem daně je částka, okterou příjmy plynoucí poplatníkovi ve zdaňovacím období, za které se pro účely daně zpříjmů fyzických osob považuje kalendářní rok, přesahují výdaje prokazatelně vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, pokud dále ujednotlivých příjmů podle §6 až 10 není stanoveno jinak.

(2) Upoplatníka, kterému plynou ve zdaňovacím období souběžně dva nebo více druhů příjmů uvedených v§6 až 10, je základem daně součet dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů spoužitím ustanovení odstavce 1.

(3) Pokud podle účetnictví, daňové evidence nebo podle záznamů opříjmech avýdajích přesáhnou výdaje příjmy uvedené v§7 a9, je rozdíl ztrátou. Oztrátu upravenou podle §23 (dále jen „daňová ztráta“) se sníží úhrn dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů uvedených v§7 až 10 spoužitím ustanovení odstavce1. Tuto daňovou ztrátu nebo její část, kterou nelze uplatnit při zdanění příjmů ve zdaňovacím období, ve kterém vznikla, lze odečíst od úhrnu dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů uvedených v§7 až 10 vnásledujících zdaňovacích obdobích podle §34. Daňovou ztrátu (nebo její část), kterou neodečetl od svého základu daně zůstavitel spříjmy podle §7 nebo 9, může odečíst od základu daně dědic, bude-li dědic pokračovat včinnosti zůstavitele nejpozději do 6 měsíců po jeho smrti; daňovou ztrátu lze odečíst od základu daně nejdéle v5 zdaňovacích obdobích následujících bezprostředně po zdaňovacím období, za které se daňová ztráta vyměřuje.

(4) Příjmy ze závislé činnosti afunkční požitky (§6) vyplacené poplatníkovi nebo obdržené poplatníkem nejdéle do 31 dnů po skončení zdaňovacího období, za které byly dosaženy, se považují za příjmy vyplacené nebo obdržené vtomto zdaňovacím období. Příjmy vyplacené nebo obdržené po 31. dni po skončení zdaňovacího období jsou příjmem zdaňovacího období, ve kterém byly vyplaceny nebo obdrženy asražené zálohy ztěchto příjmů plátcem daně podle §38h se započítají upoplatníka na daňovou povinnost až vtom zdaňovacím období, ve kterém budou vyplaceny nebo obdrženy. Obdobně se postupuje při stanovení základu daně apři evidenci příjmů ze závislé činnosti azfunkčních požitků.

(5) Do základu daně se nezahrnují příjmy osvobozené od daně apříjmy, pro které je dále stanoveno, že se znich daň vybírá zvláštní sazbou daně podle §36 ze samostatného základu daně, pokud §36 odst.7 nestanoví jinak.

(6) Opříjem zahrnutý do základu daně (dílčího základu daně) vpředchozích zdaňovacích obdobích, který byl vrácen, se sníží příjmy (výnosy) anebo se zvýší výdaje (náklady) ve zdaňovacím období, ve kterém kjeho vrácení došlo, za předpokladu, že pro jeho vrácení existuje právní důvod avrácení příjmů není zachyceno vúčetnictví nebo vdaňové evidenci poplatníka při zjištění základu daně (dílčího základu daně) podle §7 a9. Obdobným způsobem se postupuje vpřípadě výdajů (nákladů) uplatněných jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, při nedodržení stanovených podmínek pro jejich uplatnění jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů. Jedná-li se očástky uplatněné jako výdaj (náklad) vpředchozích zdaňovacích obdobích, ukterých existuje právní důvod kjejich vrácení příjemcem, zvyšují se otyto částky příjmy (výnosy) nebo se sníží výdaje (náklady) ve zdaňovacím období, kdy odpadl právní důvod kjejich uplatnění, za předpokladu, že vrácení nebylo zachyceno vúčetnictví nebo vdaňové evidenci poplatníka při zjišťování základu daně (dílčího základu daně) podle §7 a9. Opříjem ze závislé činnosti afunkčních požitků zahrnutý vpředchozích zdaňovacích obdobích do dílčího základu daně (základu pro výpočet zálohy na daň), kjehož vrácení existuje právní důvod, se sníží upoplatníka příjem ze závislé činnosti afunkčních požitků vkalendářním měsíci, popř. vnásledujících kalendářních měsících ve zdaňovacím období, ve kterém kjeho vrácení došlo.

(7) Upoplatníka spříjmy podle §7 a9 se přihlédne ikzásobám pořízeným vkalendářním roce předcházejícím roku, vněmž zahájil činnost, nebo kzásobám získaným zdědictví po zůstaviteli, který měl příjmy podle §7 nebo §9, pokud bude dědic pokračovat včinnosti zůstavitele nejpozději do šesti měsíců po jeho smrti. Totéž platí obdobně ipro jiné nezbytně vynaložené výdaje spojené se zahájením činnosti.

(8) Při přechodu zvedení účetnictví na daňovou evidenci se postupuje podle přílohy č.2 ktomuto zákonu. Při přechodu zdaňové evidence na vedení účetnictví se postupuje podle přílohy č.3 ktomuto zákonu.

(9) Pro poplatníky uvedené v§2 se hodnotou pohledávky rozumí jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena upohledávky nabyté postoupením aupohledávky nabyté děděním nebo darem cena zjištěná ke dni jejího nabytí podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a). Upoplatníků, kteří jsou plátci daně zpřidané hodnoty nebo jimi byli vdobě vzniku pohledávky, se jmenovitá hodnota pohledávky snižuje ovýši daně zpřidané hodnoty, pokud byla splněna vlastní daňová povinnost na výstupu.

(10) Rozdíl mezi příjmy avýdaji se zvyšuje o

a) částku závazku, který zanikl jinak než jeho splněním, započtením, splynutím práva spovinností ujedné osoby, dohodou mezi věřitelem adlužníkem, kterou se dosavadní závazek nahrazuje závazkem novým, anarovnáním podle zvláštního právního předpisu88). Toto se nevztahuje na závazky ze smluvních pokut, úroků zprodlení, poplatků zprodlení ajiných sankcí,

b) hodnotu záloh, které jsou výdajem na dosažení, zajištění audržení příjmů, uhrazených poplatníkem spříjmy podle §7, který nevede účetnictví avýdaje uplatňuje podle §24, poplatníkovi, který je spojenou osobou (§23), který vede účetnictví, svýjimkou záloh ztitulu nájemného ufinančního pronájmu snáslednou koupí najaté věci, nedošlo-li kvyúčtování celkového závazku vtom zdaňovacím období, ve kterém byly zálohy uhrazeny,

c) příjem plynoucí poplatníkovi, který vede daňovou evidenci, ze směnky, kterou je hrazena pohledávka, jedná-li se opříjem, který je předmětem daně podle §3,

d) částku ve výši ocenění nepeněžitého vkladu sníženou ovýši vkladu, která je vyplácená obchodní společností společníkovi nebo družstvem členovi družstva.

(11) Rozdíl mezi příjmy avýdaji se snižuje ohodnotu záloh uhrazených poplatníkem spříjmy podle §7, který nevede účetnictví avýdaje uplatňuje podle §24, poplatníkovi, který je spojenou osobou (§23), který vede účetnictví, svýjimkou záloh ztitulu nájemného ufinančního pronájmu snáslednou koupí najaté věci, okteré se zvýšil základ daně podle odstavce 10, ve zdaňovacím období, ve kterém byl vyúčtován celkový závazek.

§6

Příjmy ze závislé činnosti afunkční požitky

(1) Příjmy ze závislé činnosti jsou

a) příjmy ze současného nebo dřívějšího pracovněprávního, služebního nebo členského poměru aobdobného poměru, vnichž poplatník při výkonu práce pro plátce příjmu je povinen dbát příkazů plátce. Těmito příjmy se rozumějí ipříjmy za práci žáků astudentů zpraktického výcviku,

b) příjmy za práci členů družstev, společníků ajednatelů společností sručením omezeným akomanditistů komanditních společností, ato ikdyž nejsou povinni při výkonu práce pro družstvo nebo společnost dbát příkazů plátce apříjmy za práci likvidátorů,

c) odměny členů statutárních orgánů adalších orgánů právnických osob,

d) příjmy plynoucí vsouvislosti se současným, budoucím nebo dřívějším výkonem závislé činnosti podle písmen a) až c) nebo funkce bez ohledu na to, zda plynou od plátce, ukterého poplatník vykonává závislou činnost nebo funkci, nebo od plátce, ukterého poplatník závislou činnost nebo funkci nevykonává.

(2) Poplatník spříjmy ze závislé činnosti azfunkčních požitků je dále označen jako „zaměstnanec“, plátce příjmu jako „zaměstnavatel“. Zaměstnavatelem je ipoplatník uvedený v§2 odst.2 nebo v§17 odst. 3, ukterého zaměstnanci vykonávají práci podle jeho příkazů, ikdyž příjmy za tuto práci jsou na základě smluvního vztahu vypláceny prostřednictvím osoby se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí. Zhlediska dalších ustanovení zákona se takto vyplácený příjem považuje za příjem vyplácený poplatníkem uvedeným v§2 odst. 2 nebo v§17 odst. 3. Vpřípadě, že vúhradách zaměstnavatele osobě se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí je obsažena ičástka za zprostředkování, považuje se za příjem zaměstnance nejméně 60% zcelkové úhrady.

(3) Příjmy podle odstavce 1 se rozumějí příjmy pravidelné nebo jednorázové bez ohledu na to, zda je na ně právní nárok či nikoli, zda je od zaměstnavatele dostává zaměstnanec nebo osoba, na kterou přešlo příslušné právo podle zvláštních předpisů4b), azda jsou vypláceny nebo připisovány kdobru anebo spočívají vjiné formě plnění prováděné zaměstnavatelem za zaměstnance, kteří jsou poplatníky zpříjmů ze závislé činnosti. Příjmem se rozumí rovněž částka, okterou je úhrada zaměstnance zaměstnavateli za poskytnutá práva, služby nebo věci, kromě bytu, vněmž měl zaměstnanec bydliště po dobu 2let bezprostředně před jeho koupí, nižší, než je cena zjištěná podle zvláštního právního předpisu1a), nebo cena, kterou účtuje jiným osobám, jakož ičástka stanovená podle odstavce 6.

(4) Příjmy zúčtované nebo vyplacené zaměstnavatelem se sídlem nebo bydlištěm na území České republiky apříjmy od plátců daně vymezených v§ 38c jsou po zvýšení podle odstavce 13 samostatným základem daně pro zdanění daní vybíranou srážkou sazbou daně podle § 36 odst. 2, jedná-li se opříjmy podle odstavce 1 písm.a) ad) apodle odstavce 10, jejichž úhrnná výše před zvýšením podle odstavce 13 utéhož zaměstnavatele nepřesáhne za kalendářní měsíc částku 5000Kč.To platí upříjmů zúčtovaných nebo vyplacených zaměstnavatelem, ukterého zaměstnanec nepodepsal prohlášení kdani podle §38k odstavce 4 nebo 5.

(5) Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 4 ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně) podle §5 odst. 2.

(6) Poskytuje-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně motorové vozidlo kpoužívání pro služební isoukromé účely, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1% vstupní ceny vozidla za každý izapočatý kalendářní měsíc poskytnutí vozidla. Jde-li onajaté vozidlo, vychází se ze vstupní ceny vozidla upůvodního vlastníka, ato ivpřípadě, že dojde knásledné koupi vozidla. Pokud ve vstupní ceně není zahrnuta daň zpřidané hodnoty, pro účely tohoto ustanovení se otuto daň zvýší. Je-li částka, která se posuzuje jako příjem zaměstnance za každý izapočatý kalendářní měsíc poskytnutí vozidla, nižší než 1000Kč, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1000 Kč.Poskytne-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně vprůběhu kalendářního měsíce postupně za sebou více motorových vozidel kpoužívání pro služební isoukromé účely, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1% znejvyšší vstupní ceny motorového vozidla. Poskytne-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně vprůběhu kalendářního měsíce více motorových vozidel současně, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1% zúhrnu vstupních cen všech motorových vozidel používaných pro služební isoukromé účely. Vstupní cenou vozidla se pro účely tohoto ustanovení rozumí vstupní cena uvedená v§29 odst. 1 až 9.

(7) Za příjmy ze závislé činnosti se nepovažují apředmětem daně, kromě příjmů, které nejsou předmětem daně podle §3 odst. 4, dále nejsou

a) náhrady cestovních výdajů poskytované vsouvislosti svýkonem závislé činnosti do výše stanovené nebo umožněné zvláštním právním předpisem5) pro zaměstnance zaměstnavatele, který je uveden v§109 odst.3 zákoníku práce, jakož ihodnota bezplatného stravování poskytovaná zaměstnavatelem na pracovních cestách; jiné avyšší náhrady, než stanoví tento zvláštní právní předpis, jsou zdanitelným příjmem podle odstavce1,

b) hodnota osobních ochranných pracovních prostředků, pracovních oděvů aobuvi, mycích, čisticích adezinfekčních prostředků aochranných nápojů poskytovaných vrozsahu stanoveném zvláštním předpisem5a), včetně nákladů na udržování osobních ochranných apracovních prostředků, pracovních oděvů aobuvi, jakož ihodnota poskytovaných stejnokrojů, včetně příspěvků na jejich udržování, dále hodnota pracovního oblečení, určeného zaměstnavatelem pro výkon zaměstnání, včetně příspěvků na jeho udržování,

c) částky přijaté zaměstnancem zálohově od zaměstnavatele, aby je jeho jménem vydal, nebo částky, kterými zaměstnavatel hradí zaměstnanci prokázané výdaje, které za zaměstnavatele vynaložil ze svého tak, jako by je vynaložil přímo zaměstnavatel,

d) náhrady za opotřebení vlastního nářadí, zařízení apředmětů potřebných pro výkon práce poskytované zaměstnanci podle zákoníku práce.

(8) Hradí-li zaměstnavatel zaměstnanci výdaje (náhrady) podle odstavce 7 písm. b) až d) paušální částkou, považují se tyto výdaje za prokázané do výše paušálu stanoveného zvláštními předpisy nebo paušálu uvedeného vkolektivní smlouvě, ve vnitřním předpise zaměstnavatele, vpracovní nebo jiné smlouvě za předpokladu, že výše paušálu byla zaměstnavatelem prokazatelně stanovena na základě kalkulace skutečných výdajů. Stejným způsobem postupuje zaměstnavatel při stanovení paušálu vpřípadech, kdy dojde ke změně podmínek, za nichž byl paušál stanoven. Jde-li opaušál za použití vlastního nářadí, zařízení apředmětů potřebných pro výkon práce zaměstnance, které by jinak byly odpisovány, uzná se jen do výše, vjaké by zaměstnavatel uplatňoval odpisy srovnatelného hmotného majetku při rovnoměrném odpisování vdalších letech odpisování.

(9) Od daně jsou, kromě příjmů uvedených v§4, dále osvobozeny

a) nepeněžní plnění vynaložená zaměstnavatelem na odborný rozvoj zaměstnanců související s předmětem činnosti zaměstnavatele nebo nepeněžní plnění vynaložená zaměstnavatelem na rekvalifikaci zaměstnanců podle jiného právního předpisu upravujícího zaměstnanost133); toto osvobození se nevztahuje na příjmy plynoucí zaměstnancům v této souvislosti jako mzda, plat, odměna nebo jako náhrada za ušlý příjem, jakož i na další peněžní plnění poskytovaná v této souvislosti zaměstnancům,

b) hodnota stravování poskytovaného jako nepeněžní plnění zaměstnavatelem zaměstnancům ke spotřebě na pracovišti nebo vrámci závodního stravování zajišťovaného prostřednictvím jiných subjektů,

c) hodnota nealkoholických nápojů poskytovaných jako nepeněžní plnění ze sociálního fondu, ze zisku (příjmu) po jeho zdanění anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů zaměstnavatelem zaměstnancům ke spotřebě na pracovišti,

d) nepeněžní plnění poskytovaná zaměstnavatelem zaměstnancům zfondu kulturních asociálních potřeb6a), ze sociálního fondu, ze zisku (příjmu) po jeho zdanění anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ve formě možnosti používat rekreační, zdravotnická avzdělávací zařízení, předškolní zařízení, závodní knihovny, tělovýchovná asportovní zařízení nebo ve formě příspěvku na kulturní pořady asportovní akce; jde-li však oposkytnutí rekreace včetně zájezdů, je uzaměstnance zhodnoty nepeněžního plnění od daně osvobozena vúhrnu nejvýše částka 20000Kč za kalendářní rok. Jako plnění zaměstnavatele zaměstnanci se posuzuje iplnění poskytnuté pro rodinné příslušníky zaměstnance,

e) zvýhodnění poskytovaná zaměstnavatelem provozujícím veřejnou dopravu osob svým zaměstnancům ajejich rodinným příslušníkům ve formě bezplatných nebo zlevněných jízdenek,

f) příjmy ze závislé činnosti vykonávané na území České republiky, plynoucí poplatníkům uvedeným v§2 odst. 3 od zaměstnavatelů se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí, pokud časové období související svýkonem této činnosti nepřesáhne 183 dnů vjakémkoliv období 12 měsíců po sobě jdoucích; osvobození se nevztahuje na příjmy zosobně vykonávané činnosti umělců, sportovců, artistů aspoluúčinkujících osob vystupujících na veřejnosti ana příjmy zčinností vykonávaných ve stálé provozovně (§22 odst. 2),

g) hodnota nepeněžních darů poskytovaných zfondu kulturních asociálních potřeb podle příslušného předpisu6a), uzaměstnavatelů, na které se tento předpis nevztahuje, hodnota nepeněžních darů poskytovaných za obdobných podmínek ze sociálních fondů nebo ze zisku (příjmu) po jeho zdanění, anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ato až do úhrnné výše 2000Kč ročně ukaždého zaměstnance,

h) peněžní plnění za výstrojní aproviantní náležitosti poskytované příslušníkům ozbrojených sil anaturální náležitosti poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů,3) zvláštní požitky poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle zvláštního právního předpisu6b) aúhrada majetkové újmy podle zvláštního právního předpisu.6c)

ch) náhrady za ztrátu na služebním příjmu (platu) poskytované příslušníkům bezpečnostních sil abezpečnostních sborů podle právních předpisů,3)

i) hodnota přechodného ubytování, nejde-li oubytování při pracovní cestě, poskytovaná jako nepeněžní plnění zaměstnavatelem zaměstnancům vsouvislosti svýkonem práce, pokud obec přechodného ubytování není shodná sobcí, kde má zaměstnanec bydliště, ato maximálně do výše 3500 Kč měsíčně,

j) mzdové vyrovnání vyplácené podle zvláštních předpisů6d) ve výši rozdílu mezi dávkami nemocenského pojištění,

k) náhrada za ztrátu na důchodu přiznaná podle zákoníku práce za dobu před 1. lednem 1989 avyplácená po 31. prosinci 1992,

l) peněžní zvýhodnění plynoucí zaměstnancům vsouvislosti sposkytováním bezúročných půjček nebo půjček súrokem nižším, než je obvyklá výše úroku, zfondu kulturních asociálních potřeb podle zvláštního předpisu6a) auzaměstnavatelů, na které se tento předpis nevztahuje, ze sociálního fondu nebo ze zisku (příjmu) po jeho zdanění, jedná-li se onávratné půjčky poskytnuté zaměstnanci na bytové účely do výše 100000Kč nebo kpřeklenutí tíživé finanční situace do výše 20000Kč kpřeklenutí tíživé finanční situace,

m) zvláštní příplatek nebo příplatek za službu vzahraničí poskytovaný vcizí měně podle zvláštních právních předpisů vojákům apříslušníkům bezpečnostních sborů6e) vyslaným vrámci jednotky mnohonárodních sil nebo mezinárodních bezpečnostních sborů mimo území České republiky po dobu působení vzahraničí,

n) odstupné podle vyhlášky č.19/1991 Sb., opracovním uplatnění ahmotném zabezpečení pracovníků vhornictví dlouhodobě nezpůsobilých kdosavadní práci, vyplácené pracovníkům přeřazeným nebo uvolněným ze zdravotních důvodů pro pracovní riziko, nemoc zpovolání, pracovní úraz nebo onemocnění vznikající nebo se zhoršující vlivem pracovního prostředí,

o) příjmy do výše 500000Kč poskytnuté zaměstnavatelem jako sociální výpomoc zaměstnanci vpřímé souvislosti spřeklenutím jeho mimořádně obtížných poměrů vdůsledku živelní pohromy, ekologické nebo průmyslové havárie na územích, na kterých byl vyhlášen nouzový stav65), za předpokladu, že tyto příjmy jsou vypláceny zfondu kulturních asociálních potřeb2b) nebo ze sociálního fondu za obdobných podmínek uzaměstnavatelů, na které se předpis ofondu kulturních asociálních potřeb nevztahuje nebo ze zisku (příjmu) po jeho zdanění (auzaměstnavatelů, kteří nevytvořili zisk), na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů,

p) platba zaměstnavatele v celkovém úhrnu nejvýše 30 000 Kč ročně jako

1. příspěvek na penzijní připojištění se státním příspěvkem poukázaný na účet jeho zaměstnance u penzijního fondu9a) nebo upenzijní společnosti, příspěvek zaměstnavatele na doplňkové penzijní spoření poukázaný na účet jeho zaměstnance u penzijní společnosti,

2. příspěvek na penzijní pojištění poukázaný ve prospěch jeho zaměstnance na penzijní pojištění u instituce penzijního pojištění, na základě smlouvy uzavřené mezi zaměstnancem ainstitucí penzijního pojištění, nebo na základě jinak sjednané účasti zaměstnance na penzijním pojištění, za podmínky, že byla sjednána výplata plnění z penzijního pojištění až po 60 kalendářních měsících a současně nejdříve v roce dosažení věku 60 let, adále za podmínky, že právo na plnění z penzijního pojištění má zaměstnanec, a v případě smrti zaměstnance jiná osoba, kromě zaměstnavatele, který hradil příspěvek na penzijní pojištění, nebo

3. příspěvek na pojistné, které hradí zaměstnavatel pojišťovně za zaměstnance na jeho pojištění pro případ dožití nebo pro případ smrti nebo dožití, nebo na důchodové pojištění, ato i při sjednání dřívějšího plnění v případě vzniku nároku na starobní důchod, nebo invalidní důchod pro invaliditu třetího stupně, nebo v případě, stane-li se zaměstnanec invalidním ve třetím stupni podle zákona o důchodovém pojištění, nebo v případě smrti (dále jen „soukromé životní pojištění“), na základě pojistné smlouvy uzavřené mezi zaměstnancem jako pojistníkem a pojišťovnou, která je oprávněna k provozování pojišťovací činnosti na území České republiky podle zákona upravujícího pojišťovnictví, nebo jinou pojišťovnou usazenou na území členského státu Evropské unie, Norska nebo Islandu, za podmínky, že ve smlouvě byla sjednána výplata pojistného plnění až po 60kalendářních měsících asoučasně nejdříve v roce dosažení věku 60 let, a dále za podmínky, že právo na plnění z pojistných smluv soukromého životního pojištění má pojištěný zaměstnanec, a je-li pojistnou událostí smrt pojištěného, osoba určená podle zákona upravujícího pojistnou smlouvu, kromě zaměstnavatele, který hradil příspěvek na pojistné,

r) naturální plnění poskytované podle zvláštních právních předpisů6g) představitelům státní moci a některých státních orgánů a soudcům,

s) náhrada prokázaných výdajů poskytovaná podle zvláštních právních předpisů6g) představitelům státní moci a některých státních orgánů asoudcům, jde-li o

1. výdaje na leteckou dopravu při tuzemských cestách spojených s výkonem funkce (dále jen „tuzemská cesta“),

2. výdaje na dopravu při zahraničních cestách spojených svýkonem funkce (dále jen „zahraniční cesta“),

3. výdaje na stravování při tuzemských cestách,

4. výdaje na stravování a některé další výdaje při zahraničních cestách,

5. výdaje na ubytování při tuzemských cestách,

6. výdaje na ubytování při zahraničních cestách,

7. výdaje na přechodné ubytování v místě sídla orgánu, vněmž vykonává funkci,

8. výdaje na odborné a administrativní práce,

9. výdaje na činnost průvodce nebo osobního asistenta,

10. výdaje na dopravu veřejnými hromadnými dopravními prostředky soudci při tuzemských cestách,

t) příjem získaný ve formě náhrady mzdy, platu nebo odměny nebo sníženého platu nebo snížené odměny za dobu dočasné pracovní neschopnosti nebo karantény podle zvláštních právních předpisů47a), do výše minimálního nároku určeného zvláštním právním předpisem upravujícím pracovně právní vztahy47b),

u) částky vynaložené zaměstnavatelem na úhradu výdajů spojených svýplatou mzdy ase srážkami ze mzdy zaměstnanci, splacením příspěvku na pojistné (připojištění) ve prospěch zaměstnance, jakož ičástky vynaložené zaměstnavatelem na úhradu výdajů spojených sposkytováním nepeněžitého plnění zaměstnanci.

(10) Funkčními požitky jsou

a) funkční platy a plnění poskytovaná v souvislosti se současným nebo dřívějším výkonem funkce, jejichž výše se stanoví podle zákona upravujícího platy a další náležitosti spojené s výkonem funkce představitelů státní moci, některých státních orgánů asoudců138), svýjimkou platu náležejícího prezidentu republiky a náhrad spojených s výkonem jeho funkce,

b) odměny za výkon funkce a plnění poskytovaná v souvislosti se současným nebo dřívějším výkonem funkce v orgánech obcí, vjiných orgánech územní samosprávy, státních orgánech, občanských a zájmových sdruženích, komorách av jiných orgánech a institucích.

(11) Za funkční požitek se nepovažují příjmy znalců atlumočníků, zprostředkovatelů kolektivních sporů arozhodců za činnost vykonávanou podle zvláštních předpisů6f).

(12) Ustanovení odstavců 6, 7, 8 a9 se použijí obdobně ipro plnění poskytovaná vsouvislosti svýkonem funkce.

(13) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy ze závislé činnosti nebo funkční požitky, svýjimkou uvedenou vodstavcích 4a5, zvýšené očástku odpovídající pojistnému na sociální zabezpečení apříspěvku na státní politiku zaměstnanosti apojistnému na všeobecné zdravotní pojištění, které je ztěchto příjmů podle zvláštních právních předpisů21) povinen platit zaměstnavatel (dále jen „povinné pojistné“); částka odpovídající povinnému pojistnému se při výpočtu základu daně připočte kpříjmu ze závislé činnosti nebo funkčnímu požitku iuzaměstnance, ukterého povinnost platit povinné pojistné zaměstnavatel nemá. Zaměstnancem, ukterého povinnost platit povinné pojistné zaměstnavatel nemá, se rozumí zaměstnanec, u něhož se odvod povinného pojistného neřídí právními předpisy České republiky, nebo zaměstnanec, na kterého se zcela nebo částečně vztahuje povinné zahraniční pojištění stejného druhu. Povinné pojistné se zaokrouhluje na celé koruny směrem nahoru. Při výpočtu základu daně podle věty první se při stanovení částky povinného pojistného nepřihlíží ke slevám nebo kmimořádným slevám na pojistném u zaměstnavatele a ani k jiným částkám, o které si zaměstnavatel snižuje odvody povinného pojistného.

(14) Jedná-li se opříjem plynoucí ze zdrojů vzahraničí, je upoplatníka uvedeného v§ 2 odst. 2 základem daně jeho příjem ze závislé činnosti nebo za výkon funkce vykonávané ve státě, snímž Česká republika neuzavřela smlouvu ozamezení dvojího zdanění, zvýšený opovinné pojistné podle odstavce13asnížený odaň zaplacenou ztohoto příjmu vzahraničí. Je-li závislá činnost nebo funkce vykonávaná ve státě, snímž Česká republika uzavřela smlouvu ozamezení dvojího zdanění, je upoplatníka uvedeného v§2 odst.2 základem daně jeho příjem ze závislé činnosti nebo za výkon funkce vykonávané vtomto státě, zvýšený opovinné pojistné podle odstavce 13; tento příjem lze snížit odaň zaplacenou ztohoto příjmu ve státě, snímž Česká republika uzavřela smlouvu ozamezení dvojího zdanění, ato pouze vrozsahu, ve kterém nebyla započtena na daňovou povinnost vtuzemsku podle § 38f vbezprostředně předchozím zdaňovacím období. Přitom se musí jednat onezapočtenou daň zpříjmů, které se zahrnují do základu daně.

(15) Jedná-li se opříjem ze závislé činnosti nebo ofunkční požitek plynoucí poplatníkovi uvedenému v§ 2 odst. 3 ze zdrojů na území České republiky (§ 22), zněhož se daň vybírá srážkou sazbou daně podle § 36, postupuje se při stanovení samostatného základu daně podle odstavce 13.

(16) Příjmy ze závislé činnosti anebo funkční požitky zúčtované zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnance ve zdaňovacím období avyplacené zaměstnanci nebo jím obdržené až po 31. lednu po uplynutí tohoto zdaňovacího období, se při zahrnutí do základu daně podle § 5 odst. 4 zvyšují opovinné pojistné, které byl ztěchto příjmů vdobě jejich zúčtování povinen platit zaměstnavatel.

(17) Institucí penzijního pojištění se pro účely tohoto zákona rozumí poskytovatel finančních služeb oprávněný kprovozování penzijního pojištění bez ohledu na jeho právní formu, který je

a) provozován na principu fondového hospodaření,

b) zřízen pro účely poskytování důchodových dávek mimo povinný důchodový systém136) na základě smlouvy nebo na základě jinak sjednané účasti na penzijním pojištění avykonává činnost ztoho vyplývající a

c) povolen aprovozuje penzijní pojištění včlenském státě Evropské unie, Norsku nebo Islandu apodléhá dohledu příslušných orgánů vtomto státě.

§7

Příjmy zpodnikání azjiné samostatné výdělečné činnosti

(1) Příjmy zpodnikání jsou

a) příjmy ze zemědělské výroby, lesního avodního hospodářství7),

b) příjmy ze živnosti8),

c) příjmy zjiného podnikání podle zvláštních předpisů,

d) podíly společníků veřejné obchodní společnosti akomplementářů komanditní společnosti na zisku.

(2) Příjmy zjiné samostatné výdělečné činnosti, pokud nepatří do příjmů uvedených v§6, jsou

a) příjmy zužití nebo poskytnutí práv zprůmyslového nebo jiného duševního vlastnictví, autorských práv včetně práv příbuzných právu autorskému9), ato včetně příjmů zvydávání, rozmnožování arozšiřování literárních ajiných děl vlastním nákladem,

b) příjmy zvýkonu nezávislého povolání, které není živností ani podnikáním podle zvláštních předpisů,

c) příjmy znalce, tlumočníka, zprostředkovatele kolektivních sporů, zprostředkovatele kolektivních ahromadných smluv podle autorského zákona, rozhodce za činnost podle zvláštních právních předpisů6f),

d) příjmy zčinnosti insolvenčního správce, včetně příjmů zčinnosti předběžného insolvenčního správce, zástupce insolvenčního správce, odděleného insolvenčního správce azvláštního insolvenčního správce, které nejsou živností ani podnikáním podle zvláštního právního předpisu19a),

e) příjmy zpronájmu majetku zařazeného vobchodním majetku.

(3) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy uvedené vodstavcích 1 a2 svýjimkou uvedenou vodstavci 6. Tyto příjmy se snižují ovýdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení svýjimkou příjmů uvedených vodstavci 1 písm. d). Pro zjištění základu daně (dílčího základu daně) se použijí ustanovení §23 až 33. Příjmy uvedené v§22 odst. 1 písm. c), f) apísm. g) bodech 1 a2 plynoucí poplatníkům uvedeným v§2 odst. 3 jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(4) Základem daně (dílčím základem daně) společníka veřejné obchodní společnosti je část základu daně veřejné obchodní společnosti stanoveného podle §23 až 33. Tato část základu daně se stanoví ve stejném poměru, jako je rozdělován zisk podle společenské smlouvy, jinak rovným dílem9b). Vykáže-li podle §23 až 33 veřejná obchodní společnost ztrátu, rozděluje se na společníka část této ztráty stejně jako základ daně. Při stanovení základu daně společníka veřejné obchodní společnosti se nepřihlíží kustanovení věty první §18 odst.9.

(5) Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí základu daně část základu daně nebo daňové ztráty komanditní společnosti určená ve stejném poměru, jakým je rozdělován zisk nebo ztráta komanditní společnosti na tohoto komplementáře podle zvláštního právního předpisu9c).

(6) Příjmy autorů za příspěvky do novin, časopisů, rozhlasu nebo televize plynoucí ze zdrojů na území České republiky jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36) za předpokladu, že jde opříjmy uvedené vodstavci 2 písm. a) aúhrn těchto příjmů od téhož plátce nepřesáhne vkalendářním měsíci 7000Kč.

(7) Neuplatní-li poplatník výdaje prokazatelně vynaložené na dosažení, zajištění audržení příjmu, může uplatnit výdaje, svýjimkou uvedenou v§ 11 nebo 12 ve výši

a) 80 % zpříjmů podle odstavce 1 písm. a) aodstavce 1 písm.b) zpříjmů ze živností řemeslných,

b) 60 % zpříjmů podle odstavce 1 písm. b), svýjimkou příjmů ze živností řemeslných,

c) 40 % zpříjmů podle odstavce 1 písm. c) nebo zpříjmů podle odstavce 2 písm. a), svýjimkou příjmů podle odstavce 6, anebo zpříjmů podle odstavce 2 písm. b) až d); nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 800000Kč

d) 30 % zpříjmů podle odstavce 2 písm. e); nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 600 000 Kč

Způsob uplatnění výdajů podle tohoto odstavce nelze zpětně měnit.

(8) Uplatní-li poplatník výdaje podle odstavce 7, má se za to, že včástce výdajů jsou zahrnuty veškeré výdaje poplatníka vynaložené vsouvislosti sdosahováním příjmů zpodnikání azjiné samostatné výdělečné činnosti. Poplatník, který uplatňuje výdaje podle odstavce 7, je povinen vždy vést záznamy opříjmech aevidenci pohledávek vzniklých vsouvislosti spodnikatelskou nebo jinou samostatnou výdělečnou činností.

(9) Jde-li onemovitost nebo movitou věc vbezpodílovém spoluvlastnictví manželů, která je využívána pro podnikání nebo jinou samostatnou výdělečnou činnost (odstavce 1 a2) jedním zmanželů nebo oběma manžely, vkládá tuto nemovitost nebo movitou věc do obchodního majetku jeden zmanželů. Vpřípadě, že tuto nemovitost nebo movitou věc má vobchodním majetku jeden zmanželů, avšak je pro podnikání nebo jinou samostatnou výdělečnou činnost (odstavce 1 a2) využívána také druhým zmanželů, lze výdaje (náklady) související stouto nemovitostí nebo movitou věcí, které připadají na část nemovitosti nebo movité věci využívané pro podnikatelskou činnost nebo jinou samostatnou výdělečnou činnost oběma manžely, rozdělit mezi oba manžele vpoměru, vjakém ji využívají při své činnosti podle odstavců 1 a2. Příjmy zprodeje nemovitosti nebo movité věci vbezpodílovém spoluvlastnictví manželů jsou zdaňovány utoho zmanželů, který měl takovou nemovitost nebo movitou věc zahrnutou vobchodním majetku. Po ukončení podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti se postupuje podle §10 odst. 5 zákona.

(10) Za příjmy podle §7 odst. 1 písm. d) se nepovažují apředmětem daně nejsou náhrady cestovních výdajů poskytované společníkům veřejných obchodních společností akomplementářům komanditních společností do výše stanovené zvláštním předpisem5).

(11) Dojde-li kukončení (přerušení) podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti apoplatník zaplatí částky pojistného podle §23 odst. 3 písm. a) bodu 5 a§24 odst.2 písm. f) po stanoveném termínu, auhradí závazky uvedené v§23 odst.3 písm.a) bod 12, může podat dodatečné daňové přiznání na daňovou povinnost nižší. Obdobně postupuje právní nástupce poplatníka spříjmy podle §7 vpřípadě úmrtí poplatníka.

(12) Pokud poplatník spříjmy podle §7 odst. 1 písm. a) nebo b) uplatní jako účetní období hospodářský rok20), je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou rozdíl mezi příjmy avýdaji za ukončený hospodářský rok. Při změně účtování vkalendářním roce na účtování vhospodářském roce je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou podle §7 rozdíl mezi příjmy avýdaji do posledního dne měsíce, kterým poplatník ukončil účtování vkalendářním roce. Při změně účtování vhospodářském roce na účtování vkalendářním roce je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou podle §7 odst. 1 písm.a) nebo b) součet rozdílu mezi příjmy avýdaji vhospodářském roce arozdílu mezi příjmy avýdaji od doby ukončení účtování vhospodářském roce do konce kalendářního roku. Dílčí základ daně se zahrne do daňového přiznání za kalendářní rok, ve kterém končí hospodářský rok nebo účtování přechodu zkalendářního roku na hospodářský rok anaopak. Pokud poplatník uplatní postup podle odstavců 7 a8, §7a, 12 a13 nebo má příjmy podle odstavce1 písmene c) nebo písmene d) nebo odstavce 2, nelze změnit způsob účtování vkalendářním roce na účtování vhospodářském roce. Uplatní-li poplatník vobdobí, kdy účtuje vhospodářském roce, postup podle odstavců 7, 8, §7a, 12 nebo 13, anebo má příjmy podle odstavce 1 písm. c), d) nebo podle odstavce2, změní vtomto období způsob účtování na účtování vkalendářním roce. Obdobně postupuje poplatník spříjmy podle §7 odst. 1 písm. d), pokud veřejná obchodní společnost nebo komanditní společnost uplatní jako účetní období hospodářský rok.

(13) Poplatníci spříjmy podle odstavců 1 a2, kteří nevedou účetnictví aneuplatňují výdaje podle odstavce 7, postupují podle §7b. Vede-li každý zúčastníků sdružení, které není právnickou osobou (§12), daňovou evidenci, mohou vést idaňovou evidenci, ve které evidují společné příjmy aspolečné výdaje na dosažení, zajištění audržení příjmů; přitom na konci zdaňovacího období nebo při ukončení činnosti vprůběhu zdaňovacího období, uvedou do své daňové evidence podíl na společných příjmech apodíl na společných výdajích na dosažení, zajištění audržení příjmů.

§7a

Daň stanovená paušální částkou

(1) Poplatníkovi, kterému kromě příjmů od daně osvobozených apříjmů zdanitelných zvláštní sazbou daně plynou příjmy podle §7 odst.1 písm. a) až c) včetně úroků zvkladů na běžném účtu, který je podle podmínek banky určen kpodnikání poplatníka [§8 odst. 1 písm. g)], pokud provozuje podnikatelskou činnost bez zaměstnanců nebo spolupracujících osob svýjimkou uvedenou vodstavci 2, uněhož roční výše těchto příjmů vbezprostředně předcházejících 3 zdaňovacích obdobích nepřesáhla 5000000Kč, není účastníkem sdružení, které není právnickou osobou, může správce daně stanovit na žádost poplatníka podanou nejpozději do 31. ledna běžného zdaňovacího období daň paušální částkou. Vžádosti poplatník uvede předpokládané příjmy podle §7 odst. 1 písm. a) až c) (dále jen „předpokládané příjmy“) apředpokládané výdaje ktěmto příjmům (dále jen „předpokládané výdaje“) adalší skutečnosti rozhodné pro stanovení daně paušální částkou uvedené vodstavcích 2 až 7.

(2) Provozuje-li poplatník činnost podle odstavce 1 za spolupráce druhého zmanželů, může ostanovení daně paušální částkou požádat ispolupracující manžel (manželka). Vtom případě se předpokládané příjmy apředpokládané výdaje rozdělí na spolupracujícího manžela (manželku) vpoměru stanoveném podle §13. Nezdanitelné části základu daně podle §15, slevu na dani podle §35ba nebo slevu na dani podle §35c uplatní poplatník ispolupracující manžel (manželka) samostatně.

(3) Výše daně paušální částkou se určí vzávislosti na výši předpokládaných příjmů, které jsou předmětem daně, kromě příjmů od daně osvobozených apříjmů, znichž se daň vybírá zvláštní sazbou daně, ana výši předpokládaných výdajů, nejméně však ve výši podle §7 odst. 7. Do předpokládaných příjmů se zahrnují ipříjmy zprodeje majetku, který byl vložen do obchodního majetku, příjmy ze zrušení rezervy vytvořené podle zákona orezervách22a) ado předpokládaných výdajů se zahrnuje izůstatková cena prodaného majetku, který lze podle tohoto zákona odpisovat, avýše rezervy vytvořené pro příslušné zdaňovací období podle zákona orezervách22a). Rozdíl mezi předpokládanými příjmy apředpokládanými výdaji se upraví ovýdaje uplatněné podle §24, ukterých odpadl právní důvod pro jejich uplatnění, nebo opředpokládané nezdanitelné části základu daně podle §15. Správce daně stanoví daň paušální částkou po projednání spoplatníkem do 15.května běžného zdaňovacího období. Pokud stanovený termín nebude dodržen, nelze stanovit pro toto zdaňovací období daň paušální částkou.

(4) Zrozdílu mezi předpokládanými příjmy apředpokládanými výdaji upravenými podle odstavce 2 se daň vypočte sazbou daně podle §16. Vypočtená daň se dále sníží opředpokládanou slevu na dani podle §35ba nebo opředpokládanou slevu na dani podle §35c, uplatněnou poplatníkem vžádosti ostanovení daně paušální částkou podle odstavce 1. Kpředpokládanému nároku na uplatnění daňového bonusu podle §35c se při stanovení daně paušální částkou nepřihlédne. Daň stanovená paušální částkou činí, ipo snížení ouplatněné předpokládané slevy na dani podle §35ba a35c, nejméně 600Kč za zdaňovací období.

(5) Dosáhne-li poplatník vprůběhu zdaňovacího období příjmů zprodeje věci nebo práva, které byly zahrnuty do obchodního majetku nebo jiných příjmů podle §6, §7 odst. 1 písm. d), §7 odst. 2, §8 až 10 vúhrnné výši přesahující 6000Kč za zdaňovací období, kromě příjmů od daně osvobozených apříjmů, znichž se daň vybírá zvláštní sazbou daně, než při stanovení daně paušální částkou předpokládal, je povinen po skončení zdaňovacího období podat řádné daňové přiznání apříjmy avýdaje zčinností podle §7 odst. 1 písm.a) až c) uplatní vpřiznání ve výši, ze které správce daně vycházel při stanovení daně paušální částkou, azaplacenou daň paušální částkou započte na výslednou daňovou povinnost. Podáním tohoto přiznání se rozhodnutí odani stanovené paušální částkou ruší. Správce daně může daň paušální částkou stanovit ina více zdaňovacích období, nejdéle však na 3.

(6) Správce daně může zrušit rozhodnutím daň stanovenou podle odstavce 1 pro zdaňovací období následující po zdaňovacím období, vněmž bylo zjištěno, že její výše neodpovídá příjmu zčinnosti, ze které byla stanovena daň paušální částkou, nebo došlo ke změně podmínek uvedených vodstavci 1 rozhodných pro stanovení daně paušální částkou daně.

(7) Ostanovení daně paušální částkou sepíše správce daně protokol oústním jednání9e). Součástí protokolu je irozhodnutí vyhlášené při jednání, které musí obsahovat zejména předpokládanou výši příjmů, předpokládanou výši výdajů, rozdíl mezi předpokládanými příjmy apředpokládanými výdaji upravený podle odstavce 2, výši uplatněných částek podle §15 výši slevy na dani podle §35ba nebo slevy na dani podle §35c, výši daně azdaňovací období, kterého se týká. Jestliže poplatník stakto stanovenou daní souhlasí, nelze se proti tomuto vyhlášenému rozhodnutí odvolat; vpřípadě jeho nesouhlasu nebude daň paušální částkou stanovena. Takto stanovená daň se již nevyměřuje platebním výměrem. Poplatník je povinen vést jednoduchou evidenci ovýši dosahovaných příjmů, výši pohledávek aohmotném majetku používaném pro výkon činnosti. Pokud je poplatník plátcem daně zpřidané hodnoty je povinen vést evidenci podle zvláštního právního předpisu upravujícího daň zpřidané hodnoty9d).

(8) Daň stanovená paušální částkou je splatná nejpozději do 15.prosince běžného zdaňovacího období.

§7b

Daňová evidence

(1) Daňová evidence zajišťuje zjištění základu daně zpříjmů aobsahuje údaje o

a) příjmech avýdajích, včlenění potřebném pro zjištění základu daně,

b) majetku azávazcích.

(2) Pro obsahové vymezení složek majetku vdaňové evidenci se použijí zvláštní právní předpisy oúčetnictví20h), není-li dále stanoveno jinak.

(3) Pro ocenění majetku azávazků vdaňové evidenci se hmotný majetek oceňuje podle §29, pohledávky se oceňují podle §5. Ostatní majetek se oceňuje pořizovací cenou31), je-li pořízen úplatně, vlastními náklady31), je-li pořízen ve vlastní režii, nebo cenou zjištěnou podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a) ke dni nabytí umajetku nabytého děděním nebo darem. Závazky se oceňují při vzniku jmenovitou hodnotou, při převzetí pořizovací cenou. Peněžní prostředky aceniny se oceňují jejich jmenovitými hodnotami. Pořizovací cenou pozemku je cena včetně porostu, pokud se nejedná opěstitelský celek trvalých porostů (§26). Do pořizovací ceny majetku pořízeného formou finančního pronájmu snáslednou koupí najaté věci se zahrnou výdaje sjeho pořízením související, hrazené nájemcem. Vpřípadě úplatného pořízení nemovitých amovitých věcí, majetkových práv, pohledávek azávazků, nebo části uvedeného majetku azávazků, za jednu pořizovací cenu, se cena jednotlivých složek majetku stanoví vpoměrné výši kceně jednotlivých složek majetku oceněných podle zvláštního právního předpisu1a), svýjimkou peněz, cenin, pohledávek azávazků. Je-li vpřípadě úplatného pořízení nemovitých amovitých věcí, majetkových práv, pohledávek azávazků, nebo části tohoto majetku azávazků, rozdíl mezi pořizovací cenou aoceněním tohoto majetku podle zvláštního právního předpisu1a), zvýšený ohodnotu peněz, cenin, pohledávek včetně daně zpřidané hodnoty, asnížený ohodnotu závazků, záporný, postupuje se obdobně jako vpřípadě záporného oceňovacího rozdílu při koupi podniku (§23).

(4) Zjištění skutečného stavu zásob, hmotného majetku, pohledávek azávazků provede poplatník kposlednímu dni zdaňovacího období. Otomto zjištění provede zápis. Opřípadné rozdíly upraví základ daně podle §24 a25.

(5) Poplatník je povinen uschovávat daňovou evidenci za všechna zdaňovací období, pro která neskončila lhůta pro vyměření daně stanovená tímto zákonem nebo zvláštním právním předpisem28b).

§7c

Zrušen

§8

Příjmy zkapitálového majetku

(1) Příjmy zkapitálového majetku, pokud nejde opříjmy podle §6odst.1 nebo §7 odst. 1 písm. d), jsou

a) podíly na zisku (dividendy) zmajetkového podílu na akciové společnosti, na společnosti sručením omezeným akomanditní společnosti, podíly na zisku zčlenství vdružstvu adále úroky ajiné výnosy zdržby cenných papírů svýjimkou státních dluhopisů, které mohou podle emisních podmínek nabývat výhradně fyzické osoby, příjmy zvyrovnání společníkovi, který není účastníkem smlouvy (dále jen „mimo stojící společník“), dosažené na základě smlouvy opřevodu zisku podle zvláštního právního předpisu (dále jen „smlouva opřevodu zisku“) nebo ovládací smlouvy podle zvláštního právního předpisu (dále jen „ovládací smlouva“), úrokový výnos státních dluhopisů, které mohou podle emisních podmínek nabývat výhradně fyzické osoby, ato ivpřípadě odkupu tohoto státního dluhopisu nebo při jeho splatnosti,

b) podíly na zisku tichého společníka zúčasti na podnikání, pokud se nepoužijí kdoplnění vkladu sníženého opodíly na ztrátách do původní výše,

c) úroky, výhry ajiné výnosy zvkladů na vkladních knížkách, úroky zpeněžních prostředků na vkladovém účtu, svýjimkou úroků ajiných výnosů zvkladů přijímaných zaměstnavatelem od jeho zaměstnanců, není-li zaměstnavatel kpřijímání vkladů od veřejnosti nebo od zaměstnanců oprávněn podle zvláštního právního předpisu9f),

d) výnosy zvkladových listů azvkladů jim na roveň postavených,

e) dávky penzijního připojištění se státním příspěvkem9a), dávky doplňkového penzijního spoření* azpenzijního pojištění po snížení podle odstavce 6,

f) plnění ze soukromého životního pojištění nebo jiný příjem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, po snížení podle odstavce 7,

g) úroky ajiné výnosy zposkytnutých úvěrů apůjček, úroky zprodlení, poplatek zprodlení, úroky zpráva na dorovnání, úroky zvkladů na běžných účtech svýjimkou podle §7a aúroky zhodnoty splaceného vkladu ve smluvené výši společníků obchodních společností. Úroky zvkladů na běžných účtech, které podle podmínek banky nejsou určeny kpodnikání (sporožirové účty, devizové účty apod.), se posuzují podle písmene c),

h) úrokové ajiné výnosy zdržby směnek (např. diskont zčástky směnky, úrok ze směnečné sumy).

(2) Za příjmy zkapitálového majetku se dále považují

a) rozdíl mezi vyplacenou jmenovitou (nominální) hodnotou dluhopisu včetně vkladního listu nebo vkladu jemu na roveň postaveného svýjimkou státních dluhopisů, které mohou podle emisních podmínek nabývat výhradně fyzické osoby, aemisním kursem při jejich vydání; vpřípadě předčasného zpětného odkupu se použije místo jmenovité hodnoty cena zpětného odkupu,

b) příjmy zprodeje předkupního práva na cenné papíry,

c) příspěvek fyzickým osobám podle zákona upravujícího stavební spoření astátní podporu stavebního spoření4a), na který vznikl nárok vroce 2010 akterý byl poukázán stavební spořitelně po 31. prosinci 2010.

(3) Příjmy uvedené vodstavci 1 písm. a) až f) avodstavci 2 písm.a) ac) aúrokové příjmy ajiné výnosy zdržby směnky vystavené bankou kzajištění pohledávky vzniklé zvkladu věřitele [odstavec 1 písm. h)], plynoucí ze zdrojů na území České republiky, jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(4) Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 1 písm. a) až d) avodstavci 2 písm. a) ac) ze zdrojů vzahraničí, jsou nesnížené ovýdaje základem daně (dílčím základem daně). Plynou-li příjmy uvedené vodstavci1 písm.e) af) ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně).

(5) Úrokové příjmy zdluhopisů vydaných vzahraničí poplatníkem se sídlem vČeské republice nebo Českou republikou plynoucí poplatníkům uvedeným v§2 odst. 2 apříjmy uvedené vodstavci 1 písm. g) ah) nesnížené ovýdaje jsou základem daně (dílčím základem daně), svýjimkou úroků ajiných výnosů ze směnky vystavené bankou kzajištění pohledávky vzniklé zvkladu věřitele, které jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Příjmy uvedené vodstavci 2 písm. b) se snižují opořizovací cenu předkupního práva. Jsou-li výdaje spojené spříjmem uvedeným vodstavci 2 písm.b) vyšší než příjem, krozdílu se nepřihlíží.

(6) Dávka penzijního připojištění se státním příspěvkem se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky aostátní příspěvky na penzijní připojištění. Dávka zpenzijního pojištění se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky. Jde-li openzi, rozloží se příspěvky na penzijní připojištění, státní příspěvky na penzijní připojištění nebo příspěvky na penzijní připojištění rovnoměrně na vymezené období pobírání penze. Není-li období pobírání penze vymezeno, stanoví se jako střední délka života účastníka podle úmrtnostních tabulek Českého statistického úřadu vdobě, kdy penzi začne poprvé pobírat. Jednorázové vyrovnání nebo odbytné se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené penzijnímu fondu zaměstnavatelem za zaměstnance po 1. lednu 2000. Jednorázové plnění zpenzijního pojištění nebo plnění vyplacené při předčasném zániku penzijního pojištění se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené instituci penzijního pojištění zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnance.

(6) Dávka penzijního připojištění se státním příspěvkem se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky aostátní příspěvky na penzijní připojištění. Dávka zpenzijního pojištění se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky. Dávka zdoplňkového penzijního spoření se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky aostátní příspěvky na doplňkové penzijní spoření. Jde-li openzi, rozloží se příspěvky na penzijní připojištění, státní příspěvky na penzijní připojištění, příspěvky na penzijní pojištění, příspěvky na doplňkové penzijní spoření astátní příspěvky na doplňkové penzijní spoření rovnoměrně na vymezené období pobírání penze. Jednorázové vyrovnání nebo odbytné z penzijního připojištění se státním příspěvkem se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené penzijnímu fondu nebo penzijní společnosti zaměstnavatelem za zaměstnance po 1. lednu 2000. Jednorázové plnění zpenzijního pojištění nebo plnění vyplacené při předčasném zániku penzijního pojištění se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené instituci penzijního pojištění zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnance. Jednorázové vyrovnání nebo odbytné zdoplňkového penzijního spoření se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené penzijní společnosti zaměstnavatelem za zaměstnance.

(7) Plnění ze soukromého životního pojištění se považuje za základ daně po snížení ozaplacené pojistné. Jiný příjem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, se považuje za základ daně po snížení opoplatníkem zaplacené pojistné ke dni výplaty, ato až do výše tohoto příjmu. Plyne-li jiný příjem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy opakovaně vprůběhu trvání pojistné smlouvy, nelze tento příjem snižovat odříve uplatněné zaplacené pojistné. Uplnění ve formě dohodnutého důchodu (penze) se považuje za základ daně plnění zpojištění snížené ozaplacené pojistné, rovnoměrně rozdělené na období pobírání důchodu. Plnění ze soukromého životního pojištění se pro zjištění základu daně nesnižuje ozaplacené pojistné, které bylo dříve uplatněno vsouvislosti sjiným příjmem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy. Odkupné se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené zaměstnavatelem za zaměstnance po 1.lednu 2001 adále ozaplacené pojistné, které bylo dříve uplatněno vsouvislosti sjiným příjmem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy.

(8) Jedná-li se opříjem podle odstavce 1 nebo odstavce 2 plynoucí do společného jmění manželů ze zdroje, který je vložen do obchodního majetku jednoho zmanželů, zdaňuje se jen utohoto manžela. Jedná-li se opříjem podle odstavců 1 nebo 2 plynoucí do společného jmění manželů ze zdroje, který není vložen do obchodního majetku žádného zmanželů, zdaňuje se jen ujednoho znich.

§9

Příjmy zpronájmu

(1) Příjmy zpronájmu, pokud nejde opříjmy uvedené v§6 až 8, jsou

a) příjmy zpronájmu nemovitostí (jejich částí) nebo bytů (jejich částí),

b) příjmy zpronájmu movitých věcí, kromě příležitostného pronájmu podle §10 odst. 1 písm. a).

(2) Příjmy podle odstavce 1, plynoucí manželům zbezpodílového spoluvlastnictví, se zdaňují jen ujednoho znich.

(3) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy uvedené vodstavci1 snížené ovýdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení (§5 odst. 2). Pro zjištění základu daně (dílčího základu daně) se použijí ustanovení §23 až 33. Příjem zpronájmu plynoucí poplatníkům uvedeným v§2 odst. 3 je, svýjimkou příjmů zpronájmu nemovitostí nebo bytů, samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(4) Neuplatní-li poplatník výdaje prokazatelně vynaložené na dosažení, zajištění audržení příjmů, může je uplatnit ve výši 30% zpříjmů podle odstavce1, nejvýše však do částky 600000Kč.

(5) Uplatní-li poplatník výdaje podle odstavce 4, jsou včástkách výdajů zahrnuty veškeré výdaje poplatníka vynaložené vsouvislosti sdosahováním příjmů zpronájmu podle §9. Poplatník, který uplatňuje výdaje podle odstavce 4, je povinen vždy vést záznamy opříjmech aevidenci pohledávek vzniklých vsouvislosti spronájmem.

(6) Poplatníci mající příjmy zpronájmu auplatňující utěchto příjmů skutečné výdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení vedou záznamy opříjmech avýdajích vynaložených na dosažení, zajištění audržení příjmů včasovém sledu, evidenci hmotného majetku, který lze odpisovat, evidenci otvorbě apoužití rezervy na opravy hmotného majetku, pokud ji vytvářejí, evidenci opohledávkách azávazcích ve zdaňovacím období, ve kterém dochází kukončení pronájmu, amzdové listy, pokud vyplácejí mzdy. Pokud se však poplatníci rozhodnou vést účetnictví, přestože ktomu nejsou podle účetních předpisů20) povinni, pak postupují podle těchto předpisů, budou-li takto postupovat po celé zdaňovací období, přitom se movitý inemovitý majetek, okterém je účtováno, nepovažuje za obchodní majetek ve smyslu daně zpříjmů fyzických osob.

(7) Při nájmu podniku podle zvláštního právního předpisu70) je příjmem pronajímatele, který nevede účetnictví, také

a) hodnota pohledávek azávazků, svýjimkou závazků, jejichž úhrada by byla výdajem snižujícím základ daně, které přecházejí na nájemce, není-li dohodnuta jejich úhrada. Je-li dohodnuta částečná úhrada pohledávek azávazků, svýjimkou závazků, jejichž úhrada by byla výdajem snižujícím základ daně, je příjmem jejich hodnota. Je-li dohodnuta úhrada pohledávek azávazků svýjimkou závazků, jejichž úhrada by byla výdajem snižujícím základ daně vyšší, než je jejich hodnota, je příjmem tato vyšší cena,

b) neuhrazený rozdíl mezi hodnotou nemovitostí avěcí movitých vpodniku na začátku nájmu ajejich vyšší hodnotou při ukončení nájmu stanovenou podle zvláštního právního předpisu1a) nebo podle údajů uvedených vúčetnictví nájemce, vedeném podle zvláštních právních předpisů20).

Základ daně se nebude zvyšovat dle tohoto ustanovení vpřípadech, kdy bude ztitulu operací popsaných vtomto ustanovení zvyšován na základě jiných ustanovení tohoto zákona. Pro účely tohoto ustanovení se nepoužije ustanovení §23 odst. 13.

§10

Ostatní příjmy

(1) Ostatními příjmy, při kterých dochází ke zvýšení majetku, pokud nejde opříjmy podle §6 až 9, jsou zejména

a) příjmy zpříležitostných činností nebo zpříležitostného pronájmu movitých věcí, včetně příjmů ze zemědělské výroby, která není provozována podnikatelem (samostatně hospodařícím rolníkem),

b) příjmy zpřevodu vlastní nemovitosti, bytu nebo nebytového prostoru nebo spoluvlastnického podílu na nich, movité věci, cenného papíru svýjimkou státních dluhopisů, které mohou podle emisních podmínek nabývat výhradně fyzické osoby, apříjmy plynoucí jako protiplnění menšinovým akcionářům při uplatnění práva hlavního akcionáře na výkup účastnických cenných papírů podle zvláštního právního předpisu13d) svýjimkou uvedenou v§4,

c) příjmy zpřevodu účasti na společnosti sručením omezeným, komanditisty na komanditní společnosti nebo zpřevodu členských práv apovinností kdružstvu amajetkových podílů na transformovaném družstvu13) svýjimkou uvedenou v§4,

d) příjmy ze zděděných práv zprůmyslového ajiného duševního vlastnictví, včetně práv autorských apráv příbuzných právu autorskému10),

e) přijaté výživné, důchody11) aobdobné opakující se požitky svýjimkou uvedenou v§4,

f) podíl společníka obchodní společnosti svýjimkou společníka veřejné obchodní společnosti, komplementáře komanditní společnosti nebo podíl člena družstva na likvidačním zůstatku při likvidaci společnosti nebo družstva anebo podíl majitele podílového listu zpodílu připadajícího na podílový list při zrušení podílového fondu, svýjimkou splynutí nebo sloučení podílového fondu,

g) vypořádací podíl při zániku účasti společníka obchodní společnosti, svýjimkou společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti, nebo při zániku členství vdružstvu adalší podíl na majetku družstva13),

h) výhry vloteriích, sázkách ajiných podobných hrách avýhry zreklamních soutěží aslosování svýjimkou uvedenou vodstavci3písm. b) av§4,

ch) ceny zveřejných soutěží, ze sportovních soutěží aceny ze soutěží, vnichž je okruh soutěžících omezen podmínkami soutěže, anebo jde osoutěžící vybrané pořadatelem soutěže, svýjimkou uvedenou v§4,

i) příjmy, které společník veřejné obchodní společnosti nebo komplementář komanditní společnosti obdrží vsouvislosti sukončením účasti na veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti od jiné osoby než od veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti, vníž ukončil účast,

j) příjmy zpřevodu jmění na společníka apříjmy zvypořádání podle zvláštního právního předpisu131),

k) příjmy zjednorázového odškodnění budoucích nároků na náhradu za ztrátu příjmu na základě písemné dohody ojejich úplném akonečném vypořádání mezi oprávněným apojišťovnou73) svýjimkou uvedenou v§4.

(2) Příjmy podle odstavce 1, plynoucí manželům ze společného jmění manželů, se zdaňují ujednoho znich. Příjmy plynoucí manželům zprodeje nebo převodu majetku nebo práva ve společném jmění manželů, které byly zahrnuty vobchodním majetku, se zdaňují utoho zmanželů, který měl takový majetek nebo právo zahrnuty vobchodním majetku. Upříjmů plynoucích zprodeje nebo převodu majetku nebo práva ve společném jmění manželů, které byly zahrnuty vobchodním majetku zemřelého manžela (manželky), které plynou pozůstalému manželovi (manželce), se ke lhůtě uvedené v§4 vztahující se kmajetku nebo právu zahrnutým vobchodním majetku, nepřihlíží.

(3) Od daně jsou, kromě příjmů uvedených v§4, osvobozeny

a) příjmy podle odstavce 1 písm. a), pokud jejich úhrn upoplatníka nepřesáhne ve zdaňovacím období 20000Kč; přitom příjmem poplatníka, kterému plyne příjem zchovu včel aukterého nepřekročí ve zdaňovacím období počet včelstev 40, je částka 500Kč na jedno včelstvo,

b) výhry zloterií, sázek apodobných her provozovaných na základě povolení vydaného podle zvláštních předpisů12) nebo na základě obdobných předpisů vydaných včlenských státech Evropské unie nebo dalších státech, které tvoří Evropský hospodářský prostor.

(4) Základem daně (dílčím základem daně) je příjem snížený ovýdaje prokazatelně vynaložené na jeho dosažení. Jsou-li výdaje spojené sjednotlivým druhem příjmu uvedeným vodstavci 1 vyšší než příjem, krozdílu se nepřihlíží. Plynou-li příjmy podle odstavce 1 písm. h) ach) ze zdrojů vzahraničí, je základem daně (dílčím základem daně) příjem nesnížený ovýdaje. Jde-li opříjmy ze zemědělské výroby, lze výdaje uplatnit podle §7 odst. 7 písm. a). Poplatník, který uplatňuje výdaje podle §7 odst. 7 písm. a), je povinen vždy vést záznamy opříjmech. Příjmy plynoucí ze splátek na základě uzavřené kupní smlouvy nebo ze zálohy na základě uzavřené smlouvy obudoucím prodeji nemovitosti se zahrnou do dílčího základu daně za zdaňovací období, ve kterém byly dosaženy. Plynou-li příjmy podle odstavce 1 písm. k), jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Plynou-li příjmy podle odstavce9 písm.a), jsou nesnížené ovýdaje samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§ 36).

(5) Upříjmů podle odstavce 1 písm. b) je výdajem cena, za kterou poplatník věc (právo) prokazatelně nabyl, ajde-li ověc (právo) zděděnou nebo darovanou, cena zjištěná podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a) ke dni nabytí. Upříjmů zpostoupení pohledávky nabyté postoupením, darem nebo zděděním je výdajem hodnota pohledávky. Jde-li ohmotný majetek odpisovaný podle §26 anásledujících, který byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon podnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti nebo sloužil kpronájmu, je výdajem zůstatková cena podle §29 odst. 2. Jde-li ověc (právo) získanou směnou nebo výhrou, vychází se zceny podle zvláštního předpisu1a) (§3 odst. 3). Výdajem jsou též částky prokazatelně vynaložené na technické zhodnocení, opravu aúdržbu věci, včetně dalších výdajů souvisejících suskutečněním prodeje svýjimkou výdajů na osobní potřebu poplatníka. Khodnotě vlastní práce poplatníka na věci, kterou si sám vyrobil nebo vlastní prací zhodnotil, se při stanovení výdajů nepřihlíží. Upříjmů zprodeje cenných papírů lze kromě nabývací ceny akcie apořizovací ceny ostatních cenných papírů uplatnit ivýdaje související suskutečněním prodeje aplatby za obchodování na trhu scennými papíry při pořízení cenných papírů. Výdaje, které převyšují příjmy podle odstavce 1 písm. b), c), f) ag) vtom zdaňovacím období, kdy poprvé plynou splátky nebo zálohy na prodej věcí movitých, cenných papírů, nemovitosti, na budoucí prodej nemovitosti nebo na prodej účasti na společnosti sručením omezeným, komanditní společnosti, podílu na základním kapitálu družstva nebo pohledávky podle §33a zákona oúpravě vlastnických vztahů kpůdě ajinému zemědělskému majetku svýjimkou uvedenou v§4, mohou být uplatněny vtomto zdaňovacím období až do výše tohoto příjmu. Jestliže příjem plyne ivdalších zdaňovacích obdobích, postupuje se obdobně, ato až do výše celkové částky, kterou lze podle tohoto ustanovení uplatnit. Upříjmů zprodeje nemovitého majetku je výdajem zaplacená daň zpřevodu nemovitostí podle §24 odst. 2 písm. ch), ikdyž je uhrazena vjiném zdaňovacím období, než vtom, vněmž plyne příjem zprodeje. Upříjmů zprodeje nemovitého majetku, který byl vbezpodílovém spoluvlastnictví manželů, je výdajem daň zpřevodu nemovitostí zaplacená kterýmkoliv znich. Upříjmů podle odstavce 1 písm. b) je výdajem vrácená záloha, ikdyž je vrácena vjiném zdaňovacím období.

(6) Upříjmů podle odstavce 1 písm. c), f) ag) se za výdaj považuje nabývací cena podílu. Výdajem není podíl na majetku družstva převedený vrámci transformace družstev podle zvláštního předpisu13) svýjimkou podílu nebo jeho části, který je náhradou podle zvláštních předpisů2), asvýjimkou dalšího podílu na majetku družstva13), je-li vydán ve věcném nebo nepeněžitém plnění. Při přeměně investičního fondu na otevřený podílový fond, při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond, při změně obhospodařovatele podílového fondu, při sloučení asplynutí podílových fondů apři sloučení, splynutí arozdělení investičního fondu, se za nabývací cenu akcie nebo podílového listu utéhož poplatníka považuje nabývací cena akcie původního investičního fondu nebo podílového listu původního podílového fondu. Upříjmů zpřevodu jmění na společníka se za výdaj považuje nabývací cena podílu nebo pořizovací cena cenných papírů, převzaté závazky, které byly následně uhrazeny, auhrazené vypořádání, ikdyž kuhrazení dojde vjiném zdaňovacím období, než vtom, vněmž plyne příjem zpřevodu jmění na společníka. Upříjmů zvypořádání se za výdaj považuje nabývací cena podílu nebo pořizovací cena cenných papírů.

(7) Důchod podle občanského zákoníku11) se považuje za základ daně (dílčí základ daně) po snížení očástku pořizovací ceny rovnoměrně rozdělenou na období pobírání důchodu. Toto období se stanoví jako střední délka života účastníka podle úmrtnostních tabulek Českého statistického úřadu vdobě, kdy důchod začne poprvé pobírat.

(8) Příjmem podle odstavce 1 písm. f) ag) je také kladný rozdíl mezi oceněním majetku podle zvláštního právního předpisu1a) avýší jeho hodnoty zachycené vúčetnictví obchodní společnosti nebo družstva vsouladu se zvláštním právním předpisem20), při zániku účasti společníka vobchodní společnosti nebo členství vdružstvu, pokud je podíl na likvidačním zůstatku nebo vypořádací podíl vypořádáván vnepeněžní formě. Pokud společníkovi nebo členovi družstva při zániku jeho účasti vobchodní společnosti nebo družstvu vznikne vedle práva na vypořádací podíl vnepeněžní formě současně izávazek vůči obchodní společnosti nebo družstvu, sníží se tento kladný rozdíl očástku závazku. Příjmy podle odstavce 1 písm. f) až ch) svýjimkou příjmů zpodílu na likvidačním zůstatku avypořádacího podílu uspolečníků veřejné obchodní společnosti akomplementářů komanditní společnosti plynoucí ze zdrojů na území České republiky jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Plynou-li tyto příjmy ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně) podle §5 odst. 2. Je-li vceně zveřejné soutěže zahrnuta odměna za užití díla nebo výkonu, sníží se očástku připadající na tuto odměnu základ daně zdaňovaný zvláštní sazbou daně atato částka se zahrne do příjmů uvedených v§7. Upoplatníků uvedených v§2 odst. 2, unichž je sportovní činnost podnikáním nebo jinou samostatnou výdělečnou činností, se považují přijaté ceny ze sportovních soutěží za příjmy podle §7.

(9) Ostatními příjmy, při kterých dochází ke zvýšení majetku, jsou vždy

a) výsluhový příspěvek aodbytné uvojáků zpovolání apříslušníků bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3),

b) plat prezidenta republiky avíceúčelová paušální náhrada výdajů spojených svýkonem jeho funkce podle zvláštního právního předpisu6g),

c) renta avíceúčelová paušální náhrada poskytovaná bývalému prezidentu republiky podle zákona ozabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce.

§11

Výpočet příjmu spoluvlastníka

Příjmy dosažené společně dvěma nebo více poplatníky ztitulu spoluvlastnictví kvěci nebo ze společných práv aspolečné výdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení se rozdělují mezi poplatníky podle jejich spoluvlastnických podílů. Plynou-li příjmy zužívání věci ve spoluvlastnictví na základě písemné smlouvy uzavřené všemi spoluvlastníky jen určitým spoluvlastníkům nebo jinak než odpovídá jejich spoluvlastnickým podílům, rozdělují se tyto příjmy avýdaje na dosažení, zajištění audržení těchto příjmů podle této smlouvy; přitom výdaje musí být pro účely tohoto ustanovení rozdělovány ve stejném poměru jako příjmy. Pokud nejsou příjmy avýdaje rozděleny mezi spoluvlastníky podle spoluvlastnických podílů, mohou spoluvlastníci uplatnit výdaje na ně připadající pouze vprokázané výši.

§12

Výpočet příjmu účastníka sdružení, které není právnickou osobou

Příjmy dosažené poplatníky při společném podnikání nebo společné jiné samostatné výdělečné činnosti (§7) na základě smlouvy osdružení avýdaje vynaložené na dosažení, zajištění audržení příjmů se rozdělují mezi poplatníky rovným dílem, není-li ve smlouvě osdružení stanoveno jinak. Pokud nejsou příjmy avýdaje rozděleny mezi účastníky sdružení rovným dílem, mohou účastníci sdružení uplatnit výdaje na ně připadající pouze vprokázané výši.

§13

Výpočet příjmů spolupracujících osob

Příjmy dosažené při podnikání nebo jiné samostatné výdělečné činnosti [§7 odst. 1 písm. a) až c) aodst. 2] provozované za spolupráce druhého zmanželů avýdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení se rozdělují tak, aby podíl připadající na spolupracujícího manžela (manželku) nečinil více než 50%; přitom částka připadající na spolupracujícího manžela (manželku), okterou příjmy přesahují výdaje, smí činit nejvýše 540000Kč při spolupráci po celé zdaňovací období nebo 45000Kč za každý izapočatý měsíc této spolupráce. Vostatních případech spolupráce manžela (manželky) aostatních osob žijících vdomácnosti spoplatníkem, popřípadě za spolupráce jen ostatních osob žijících vdomácnosti spoplatníkem, se příjmy dosažené při podnikání nebo jiné samostatné výdělečné činnosti rozdělují na spolupracující osoby tak, aby jejich podíl na společných příjmech avýdajích činil vúhrnu nejvýše 30%; přitom částka připadající vúhrnu na spolupracující osoby, okterou příjmy přesahují výdaje, smí činit nejvýše 180000Kč při spolupráci po celé zdaňovací období nebo 15000Kč za každý izapočatý měsíc spolupráce. Uspolupracujícího manžela (manželky) adalších spolupracujících osob musí být přitom výše podílu na společných příjmech avýdajích stejná. Příjmy avýdaje nelze rozdělovat na děti až do ukončení jejich povinné školní docházky ana děti vkalendářních měsících, ve kterých je na ně uplatňováno daňové zvýhodnění podle §35c a35d, nebo na manžela (manželku), je-li na něj (na ni) ve zdaňovacím období uplatněna sleva na dani podle §35ba odst.1 písm. b).

§13a

Zrušen

§ 14

Zrušen

§15

Nezdanitelná část základu daně

(1) Od základu daně lze odečíst hodnotu darů poskytnutých obcím, krajům, organizačním složkám státu30b), právnickým osobám se sídlem na území České republiky, jakož iprávnickým osobám, které jsou pořadateli veřejných sbírek podle zvláštního zákona14e), ato na financování vědy avzdělání, výzkumných avývojových účelů, kultury, školství, na policii15a), na požární ochranu, na podporu aochranu mládeže, na ochranu zvířat ajejich zdraví, na účely sociální, zdravotnické aekologické, humanitární, charitativní, náboženské pro registrované církve anáboženské společnosti, tělovýchovné asportovní, apolitickým stranám apolitickým hnutím na jejich činnost, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poskytovateli zdravotních služeb nebo provozují školy aškolská zařízení azařízení na ochranu opuštěných zvířat nebo ohrožených druhů zvířat, na financování těchto zařízení, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu nebo byly poživateli invalidního důchodu ke dni přiznání starobního důchodu anebo jsou nezletilými dětmi závislými na péči jiné osoby podle zvláštního právního předpisu4j), na zdravotnické prostředky114) nejvýše do částky nehrazené zdravotními pojišťovnami nebo na rehabilitační akompenzační pomůcky uvedené ve zvláštním právním předpise115) nejvýše do částky nehrazené příspěvkem ze státního rozpočtu ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání, pokud úhrnná hodnota darů ve zdaňovacím období přesáhne 2% ze základu daně anebo činí alespoň 1000Kč.Obdobně se postupuje udarů na financování odstraňování následků živelní pohromy, ke které došlo na území České republiky nebo členského státu Evropské unie, Norska nebo Islandu. Vúhrnu lze odečíst nejvýše 10% ze základu daně. Jako dar na zdravotnické účely se hodnota jednoho odběru krve bezpříspěvkového dárce oceňuje částkou 2000Kč. Ustanovení tohoto odstavce se použije ipro dary poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám se sídlem nebo bydlištěm na území jiného členského státu Evropské unie, Norska nebo Islandu, pokud příjemce daru aúčel daru splňují podmínky stanovené tímto zákonem.

(2) Dary poskytnuté veřejnou obchodní společností nebo komanditní společností se posuzují jako dary poskytnuté jednotlivými společníky veřejné obchodní společnosti nebo komplementáři komanditní společnosti arozdělují se stejně jako základ daně podle §7 odst. 4 nebo 5.

(3) Od základu daně se odečte částka, která se rovná úrokům zaplaceným ve zdaňovacím období zúvěru ze stavebního spoření4a), úrokům zhypotečního úvěru53) poskytnutého bankou109) nebo pobočkou zahraniční banky109) anebo zahraniční bankou, sníženým ostátní příspěvek poskytnutý podle zvláštních právních předpisů55), jakož iúvěru poskytnutého stavební spořitelnou56), bankou nebo pobočkou zahraniční banky vsouvislosti súvěrem ze stavebního spoření nebo shypotečním úvěrem, apoužitým na financování bytových potřeb, pokud se nejedná obytovou výstavbu, údržbu61) stavby bytového domu nebo bytu ve vlastnictví podle zvláštního právního předpisu60) prováděnou vrámci podnikatelské ajiné samostatné výdělečné činnosti nebo pro účely pronájmu. Bytovými potřebami pro účely tohoto zákona se rozumí

a) výstavba bytového domu58), rodinného domu59), bytu podle zvláštního právního předpisu60) nebo změna32) stavby,

b) koupě pozemku za předpokladu, že na pozemku bude zahájena výstavba bytové potřeby podle písmene a) do 4 let od okamžiku uzavření úvěrové smlouvy nebo koupě pozemku vsouvislosti spořízením bytové potřeby uvedené vpísmenu c),

c) koupě bytového domu, rodinného domu včetně rozestavěné stavby těchto domů nebo bytu, nebo bytu podle zvláštního právního předpisu,

d) splacení členského vkladu nebo vkladu právnické osobě jejím členem nebo společníkem za účelem získání práva nájmu nebo jiného užívání bytu nebo rodinného domu,

e) údržba61) azměna32) stavby bytového domu, rodinného domu nebo bytu ve vlastnictví podle zvláštního právního předpisu abytů vnájmu nebo vužívání,

f) vypořádání bezpodílového spoluvlastnictví manželů nebo vypořádání spoludědiců vpřípadě, že předmětem vypořádání je úhrada podílu spojeného se získáním bytu, rodinného domu nebo bytového domu,

g) úhrada za převod členských práv apovinností družstva nebo podílu na obchodní společnosti uskutečněná vsouvislosti spřevodem práva nájmu nebo jiného užívání bytu,

h) splacení úvěru nebo půjčky použitých poplatníkem na financování bytových potřeb uvedených vpísmenech a) až g).

Použije-li se nebo používá-li se bytová potřeba podle písmen a) až h) nebo její část kpodnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti anebo kpronájmu, lze odečet úroků po dobu užívání bytové potřeby kuvedeným účelům uplatnit pouze vpoměrné výši.

(4) Vpřípadě, že účastníky smlouvy oúvěru na financování bytové potřeby je více zletilých osob62), uplatní odpočet buď jedna znich, anebo každá znich, ato rovným dílem. Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm.a) až c) ae), může být základ daně snížen pouze ve zdaňovacím období, po jehož celou dobu poplatník předmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. a) až c) vlastnil apředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. a), c) ae) užíval kvlastnímu trvalému bydlení nebo trvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů avpřípadě výstavby, změny stavby32) nebo koupě rozestavěné stavby užíval předmět bytové potřeby kvlastnímu trvalému bydlení nebo ktrvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů po splnění povinností stanovených zvláštním právním předpisem pro užívání staveb63). Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. b), uněhož nebude splněna podmínka zahájení výstavby bytové potřeby do 4 let od okamžiku uzavření úvěrové smlouvy, nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části základu daně zaniká apříjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém ktéto skutečnosti došlo, jsou částky, okteré byl vpříslušných letech zdůvodu zaplacených úroků zúvěrů základ daně snížen. Vroce nabytí vlastnictví však stačí, jestliže předmět bytové potřeby poplatník vlastnil ke konci zdaňovacího období. Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. d), f), g), může být základ daně snížen pouze ve zdaňovacím období, kdy poplatník byt, rodinný dům nebo bytový dům získaný podle odstavce 3 písm. d), f), g) užíval kvlastnímu trvalému bydlení nebo ktrvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů. Úhrnná částka úroků, okteré se snižuje základ daně podle odstavce 3 ze všech úvěrů poplatníků vtéže domácnosti, nesmí překročit 300000Kč.Při placení úroků jen po část roku nesmí uplatňovaná částka překročit jednu dvanáctinu této maximální částky za každý měsíc placení úroků.

(5) Od základu daně ve zdaňovacím období lze odečíst příspěvek vcelkovém úhrnu nejvýše 12 000 Kč zaplacený poplatníkem na jeho

a) penzijní připojištění se státním příspěvkem podle smlouvy openzijním připojištění se státním příspěvkem uzavřené mezi poplatníkem a penzijním fondem nebo penzijní společností; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem na zdaňovací období sníženému o 12 000 Kč,

b) penzijní pojištění podle smlouvy o penzijním pojištění uzavřené mezi poplatníkem a institucí penzijního pojištění nebo na základě jinak sjednané účasti poplatníka na penzijním pojištění uinstituce penzijního pojištění, za podmínky, že byla sjednána výplata plnění z penzijního pojištění až po 60 kalendářních měsících a současně nejdříve v roce dosažení věku 60 let; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní pojištění na zdaňovací období, nebo

c) doplňkové penzijní spoření podle smlouvy o doplňkovém penzijním spoření uzavřené mezi poplatníkem a penzijní společností; částka, která lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho doplňkové penzijní spoření na zdaňovací období sníženému o 12 000 Kč.

Pokud poplatníkovi jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem, penzijní pojištění nebo doplňkové penzijní spoření zaniklo bez nároku na penzi, jednorázové vyrovnání nebo jednorázové plnění zpenzijního pojištění a současně bylo poplatníkovi vyplaceno odbytné nebo jiné plnění související se zánikem penzijního pojištění, nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části základu daně zaniká apříjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém k tomuto zániku došlo, jsou částky, okteré byl poplatníkovi v příslušných letech z důvodu zaplacených příspěvků na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem nebo penzijní pojištění nebo doplňkové penzijní spoření základ daně snížen.

(6) Od základu daně za zdaňovací období lze odečíst poplatníkem zaplacené pojistné ve zdaňovacím období na jeho soukromé životní pojištění podle pojistné smlouvy uzavřené mezi poplatníkem jako pojistníkem apojištěným vjedné osobě apojišťovnou, která je oprávněna kprovozování pojišťovací činnosti na území České republiky podle zvláštního právního předpisu89), nebo jinou pojišťovnou usazenou na území členského státu Evropské unie nebo Evropského hospodářského prostoru za předpokladu, že výplata pojistného plnění (důchodu nebo jednorázového plnění) je ve smlouvě sjednána až po 60měsících od uzavření smlouvy asoučasně nejdříve vkalendářním roce, vjehož průběhu dosáhne poplatník věku 60let, aupojistné smlouvy spevně sjednanou pojistnou částkou pro případ dožití navíc za předpokladu, že pojistná smlouva spevně sjednanou pojistnou částkou pro případ dožití spojistnou dobou od 5do 15 let včetně má sjednanou pojistnou částku alespoň na 40000Kč apojistná smlouva spevně sjednanou pojistnou částkou pro případ dožití spojistnou dobou nad 15 let má sjednanou pojistnou částku alespoň na 70000Kč.Udůchodového pojištění se za sjednanou pojistnou částku považuje odpovídající jednorázové plnění při dožití. Vpřípadě jednorázového pojistného se zaplacené pojistné poměrně rozpočítá na zdaňovací období podle délky trvání pojištění spřesností na dny. Maximální částka, kterou lze odečíst za zdaňovací období, činí vúhrnu 12000Kč, ato ivpřípadě, že poplatník má uzavřeno více smluv svíce pojišťovnami. Při nedodržení těchto podmínek zdůvodu zániku pojištění nebo dodatečné změny doby trvání pojištění nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části základu daně zaniká apříjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém ktéto skutečnosti došlo, jsou částky, okteré byl poplatníkovi vpříslušných letech zdůvodu zaplaceného pojistného základ daně snížen, svýjimkou pojistných smluv, unichž nebude vyplaceno pojistné plnění nebo odbytné azároveň rezerva nebo kapitálová hodnota pojištění bude převedena na novou smlouvu soukromého životního pojištění splňující podmínky pro uplatnění nezdanitelné části základu daně.

(7) Od základu daně lze odečíst zaplacené členské příspěvky zaplacené ve zdaňovacím období členem odborové organizace odborové organizaci, která podle svých stanov obhajuje hospodářské asociální zájmy zaměstnanců vrozsahu vymezeném zvláštním právním předpisem82). Takto lze odečíst částku do výše 1,5% zdanitelných příjmů podle §6, svýjimkou příjmů zdaněných srážkou podle zvláštní sazby daně, maximálně však do výše 3000Kč za zdaňovací období.

(8) Od základu daně ve zdaňovacím období lze odečíst úhrady za zkoušky ověřující výsledky dalšího vzdělávání podle zákona oověřování auznávání výsledků dalšího vzdělávání82a), pokud nebyly hrazeny zaměstnavatelem ani nebyly uplatněny jako výdaj podle § 24 poplatníkem spříjmy podle § 7, nejvýše však 10 000 Kč. Upoplatníka, který je osobou se zdravotním postižením, lze za zdaňovací období odečíst až 13000Kč, aupoplatníka, který je osobou stěžším zdravotním postižením, až 15000Kč.

(9) Upoplatníka uvedeného v§ 2 odst. 3 se základ daně podle odstavců 1 až8 sníží za zdaňovací období, pokud úhrn jeho příjmů ze zdrojů na území České republiky podle § 22 činí nejméně 90 % všech jeho příjmů svýjimkou příjmů, které nejsou předmětem daně podle §3 nebo 6, nebo jsou od daně osvobozeny podle § 4, 6 nebo 10, nebo příjmů, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně.

§16

Sazba daně

Daň ze základu daně sníženého onezdanitelnou část základu daně (§15) aoodčitatelné položky od základu daně (§ 34) zaokrouhleného na celá sta Kč dolů činí 15%.

§ 16a

Solidární zvýšení daně

(1) Při výpočtu podle §16 se daň zvýší osolidární zvýšení daně.

(2) Solidární zvýšení daně činí 7% zkladného rozdílu mezi

a) součtem příjmů zahrnovaných do dílčího základu daně podle §6 adílčího základu daně podle §7 vpříslušném zdaňovacím období a

b) 48násobkem průměrné mzdy stanovené podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení.

ČÁST DRUHÁ

DAŇ ZPŘÍJMŮ PRÁVNICKÝCH OSOB

§17

Poplatníci daně zpříjmů právnických osob

(1) Poplatníky daně z příjmů právnických osob jsou

a) osoby, které nejsou fyzickými osobami,

b) organizační složky státu,

c) podílové fondy,

d) fondy obhospodařované penzijní společností a transformovaný fond (dále jen „fond penzijní společnosti“).

(2) Od daně se osvobozuje ústřední banka České republiky.

(3) Poplatníci, kteří mají na území České republiky své sídlo nebo místo svého vedení, kterým se rozumí adresa místa, ze kterého je poplatník řízen (dále jen „sídlo“), mají daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy plynoucí ze zdroje na území České republiky, tak ina příjmy plynoucí ze zdrojů vzahraničí. Podléhá-li podílový fond dohledu České národní banky, má se za to, že podílový fond má na území České republiky své sídlo.

(4) Poplatníci, kteří nemají na území České republiky své sídlo, mají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy ze zdrojů na území České republiky.

(5) Zrušen.

§17a

Zdaňovací období

Zdaňovacím obdobím je

a) kalendářní rok,

b) hospodářský rok20),

c) období od rozhodného dne fúze nebo převodu jmění na společníka anebo rozdělení obchodní společnosti nebo družstva70) do konce kalendářního roku nebo hospodářského roku, ve kterém byly fúze nebo převod jmění na společníka anebo rozdělení zapsány vobchodním rejstříku, nebo

d) účetní období20), pokud je toto účetní období delší než nepřetržitě po sobě jdoucích dvanáct měsíců.

§18

Předmět daně

(1) Předmětem daně jsou příjmy (výnosy) zveškeré činnosti aznakládání sveškerým majetkem (dále jen „příjmy“), není-li dále stanoveno jinak.

(2) Předmětem daně nejsou

a) příjmy získané nabytím akcií podle zvláštního zákona1), zděděním nebo darováním nemovitosti nebo movité věci anebo majetkového práva svýjimkou znich plynoucích příjmů,

b) upoplatníků, kteří mají postavení oprávněné osoby na základě zvláštního zákona15b), příjmy získané svydáním pohledávky, ato do výše náhrad podle zvláštních zákonů2), do výše nároků na vydání základního podílu13), adále příjmy zvydání dalšího podílu13) vnepeněžní formě,

c) příjmy zvlastní činnosti Správy úložišť radioaktivních odpadů19e) svýjimkou příjmů podléhajících zvláštní sazbě daně vybírané srážkou podle §36 tohoto zákona,

d) příjmy plynoucí ztitulu spravedlivého zadostiučinění přiznaného Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou je Česká republika povinna uhradit, nebo ztitulu smírného urovnání záležitosti před Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou se Česká republika zavázala uhradit1c).

(3) Upoplatníků, kteří nejsou založeni nebo zřízeni za účelem podnikání17), jsou předmětem daně vždy příjmy zreklam, zčlenských příspěvků apříjmy znájemného svýjimkou uvedenou vodstavci 4 písm. d).

(4) Upoplatníků uvedených vodstavci 3 nejsou předmětem daně příjmy

a) zčinností vyplývajících zjejich poslání za podmínky, že náklady (výdaje) vynaložené podle tohoto zákona vsouvislosti sprováděním těchto činností jsou vyšší; činnosti, které jsou posláním těchto poplatníků, jsou stanoveny zvláštními předpisy17a), statutem, stanovami, zřizovacími azakladatelskými listinami,

b) zdotací, příspěvků na provoz ajiných podpor ze státního rozpočtu, rozpočtu kraje arozpočtu obce poskytnutých podle zvláštních právních předpisů17b), zprostředků poskytnutých státními fondy, zpodpory poskytnuté regionální radou regionu soudržnosti podle zvláštního právního předpisu124), zpodpory od Vinařského fondu, zprostředků poskytnutých zrozpočtu Evropské unie nebo veřejných rozpočtů cizích států, adále příjmy krajů aobcí plynoucí zvýnosu daní nebo podílu na nich, výnosu poplatků apeněžních odvodů, které jsou podle zvláštních zákonů příjmem kraje aobce,

c) zúroků zvkladů na běžném účtu,

d) zúplatných převodů aúplatného užívání státního majetku mezi organizačními složkami státu astátními organizacemi30b) azpronájmů aprodeje státního majetku, které jsou podle zvláštního právního předpisu17b) příjmem státního rozpočtu,

e) zbezúplatného nabytí nemovitosti a movité věci podle zákona omajetkovém vyrovnání scírkvemi anáboženskými společnostmi azjejich prvního prodeje.

(5) Upoplatníků, kteří jsou veřejnou vysokou školou nebo veřejnouvýzkumnou institucí, jsou předmětem daně všechny příjmy svýjimkou příjmů:

a) zinvestičních transferů,

b) zúroků zvkladů na běžném účtu.

(6) Upoplatníků uvedených vodstavci 3 se splnění podmínky uvedené vodstavci 4 písm. a) posuzuje za celé zdaňovací období podle jednotlivých druhů činností. Pokud jednotlivá činnost vrámci téhož druhu činnosti je prováděna jak za ceny, kdy dosažené příjmy jsou nižší nebo rovny než související náklady (výdaje) vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, tak za ceny, kdy dosažené příjmy jsou vyšší než související náklady (výdaje) vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, jsou předmětem daně pouze příjmy ztěch jednotlivých činností, které jsou vykonávány za ceny, kdy příjmy převyšují související výdaje.

(7) Poplatníci uvedení vodstavci 3 jsou povinni vést účetnictví tak, aby nejpozději ke dni účetní závěrky byly vedeny odděleně příjmy, které jsou předmětem daně, od příjmů, které předmětem daně nejsou nebo předmětem daně jsou, ale jsou od daně osvobozeny. Obdobně to platí ipro vykazování nákladů (výdajů). Pokud tato povinnost nebude splněna nebo nemůže být splněna organizačními složkami státu30b), obcemi ujednorázových příjmů, které vsouladu se zvláštními předpisy17b) jsou součástí rozpočtových příjmů, učiní se tak mimoúčetně vdaňovém přiznání.

(8) Za poplatníky podle odstavce 3 se považují zejména zájmová sdružení právnických osob, pokud mají tato sdružení právní subjektivitu17c) anejsou zřízena za účelem výdělečné činnosti, občanská sdružení včetně odborových organizací, politické strany apolitická hnutí, registrované církve anáboženské společnosti, nadace, nadační fondy, obecně prospěšné společnosti, veřejné vysoké školy, veřejné výzkumné instituce, školské právnické osoby podle zvláštního právního předpisu17d), obce, organizační složky státu30b), kraje17d), příspěvkové organizace, státní fondy asubjekty, onichž tak stanoví zvláštní zákon. Za tyto poplatníky se nepovažují obchodní společnosti adružstva, ikdyž nebyly založeny za účelem podnikání. Tímto nejsou dotčena ustanovení zvláštních právních předpisů17n).

(9) Uveřejné obchodní společnosti jsou předmětem daně pouze příjmy, znichž je daň vybírána zvláštní sazbou (§36). Při stanovení základu daně společníka veřejné obchodní společnosti se kpředchozí větě nepřihlíží.

(10) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je předmětem daně také část základu daně veřejné obchodní společnosti stanoveného podle §23 až 33; přitom tato část základu daně se stanoví ve stejném poměru, vjakém je rozdělován zisk podle společenské smlouvy, jinak rovným dílem9b).

(11) Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je předmětem daně také část základu daně komanditní společnosti určená ve stejném poměru, jako je rozdělován zisk nebo ztráta komanditní společnosti na tohoto komplementáře podle zvláštního právního předpisu9c).

(12) Uzdravotních pojišťoven zřízených zvláštním právním předpisem nebo podle zvláštního právního předpisu17e) nejsou předmětem daně příjmy plynoucí

a) zpojistného na veřejné zdravotní pojištění podle zvláštního právního předpisu17f),

b) zpokut uložených za neplnění povinností pojištěnců aplátců pojistného17g),

c) zpenále od plátců pojistného17h),

d) zpřirážek kpojistnému vyměřených zaměstnavatelům17ch),

e) znáhrad škod17i),

f) od zaměstnavatelů na úhradu plateb za výkony pracovnělékařských služeb aspecifické zdravotní péče17j),

g) zkauce17k),

h) znávratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu17l),

ch) zúčelové dotace ze státního rozpočtu17m).

(13) Upoplatníků zřízených zvláštním právním předpisem kposkytování veřejné služby vtelevizním nebo rozhlasovém vysílání17o) jsou předmětem daně všechny příjmy svýjimkou příjmů

a) zinvestičních dotací,

b) zúroků zvkladů na běžném účtu.

(14) Upoplatníků uvedených vodstavci 3, kteří jsou poskytovateli zdravotních služeb, jsou předmětem daně všechny příjmy svýjimkou příjmů:

a) zinvestičních transferů adotací na pořízení atechnické zhodnocení majetku,

b) zúroků zvkladů na běžném účtu.

§19

Osvobození od daně

(1) Od daně jsou osvobozeny

a) členské příspěvky podle stanov, statutu, zřizovacích nebo zakladatelských listin, přijaté zájmovými sdruženími právnických osob, profesními komorami snepovinným členstvím18a), občanskými sdruženími včetně odborových organizací, politickými stranami apolitickými hnutími,

b) výnosy kostelních sbírek, příjmy za církevní úkony apříspěvky členů uregistrovaných církví anáboženských společností,

c) příjmy

1. zcenově regulovaného18d) nájemného zbytů, znájemného zgaráží azúhrad za plnění poskytovaná sužíváním těchto bytů agaráží vdomech ve vlastnictví aspoluvlastnictví bytových družstev, zřízených po roce 1958, na jejichž výstavbu byla poskytnuta finanční, úvěrová ajiná pomoc podle zvláštních právních předpisů18e),

2. znájemného zbytů agaráží vdomech ve vlastnictví aspoluvlastnictví bytových družstev, označovaných podle dřívějších předpisů jako lidová bytová družstva18f), aznájemného zbytů agaráží užívaných společníky nebo členy poplatníků, vzniklých proto, aby se stali vlastníky domů, azúhrad za plnění poskytovaná sužíváním uvedených bytů agaráží, ato za předpokladu, že unájemného zbytů budou dodržena pravidla regulace nájemného zbytů platná do 17. prosince 2002 týkající se uvedených bytů, pokud zvláštní právní předpis nestanoví pravidla jiná,

d) příjmy z dividend podle § 36 odst. 1 a 2 plynoucí

1. penzijnímu fondu,

2. fondu penzijní společnosti,

3. instituci penzijního pojištění, která je skutečným vlastníkem zdaňovaných příjmů podle odstavce 6, svýjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění,

e) příjmy státních fondů stanovené zvláštními předpisy19),

f) příjmy Fondu dětí amládeže,

g) výnos z operací na finančním trhu s prostředky účtu rezervy pro důchodovou reformu podle rozpočtových pravidel,

h) příjmy plynoucí zodpisu závazků oddlužení nebo reorganizaci provedené podle zvláštního právního předpisu19a), pokud jsou podle zvláštního právního předpisu20) zaúčtovány ve prospěch výnosů,

ch) Zrušen.

i) úrokové příjmy poplatníků uvedených v§17 odst. 4, které jim plynou zdluhopisů vydávaných vzahraničí poplatníky se sídlem vČeské republice nebo Českou republikou,

j) příjmy Podpůrného agarančního rolnického alesnického fondu, a.s., plynoucí zprodeje cenných papírů vmajetku fondu,

k) podíly na zisku tichého společníka zúčasti na podnikání, pokud jsou použity kdoplnění vkladu sníženého opodíly na ztrátách do původní výše,

l) příjmy plynoucí vsouvislosti sprivatizovaným majetkem, které jsou vedeny Ministerstvem financí na zvláštních účtech podle zvláštního právního předpisu125) apříjmy plynoucí znakládání sprostředky těchto zvláštních účtů na finančním trhu, adále příjmy plynoucí zpráv, která přešla ze zaniklé České konsolidační agentury na stát podle zvláštního právního předpisu125a), apříjmy plynoucí zpráv, která přešla ze zaniklé České inkasní s.r.o., nebo ze zrušeného Zajišťovacího fondu družstevních záložen na stát,

m) příjmy plynoucí dlužníkovi ve zdaňovacím období, ve kterém bylo rozhodnuto opovolení reorganizace podle zvláštního právního předpisu19a), ave zdaňovacím období následujícím bezprostředně po zdaňovacím období, ve kterém bylo rozhodnuto opovolení reorganizace, pokud vněm nedošlo ke skončení reorganizace,

n) příjmy zúroků zpřeplatků zaviněných správcem daně49) azúroků zpřeplatků zaviněných orgánem správy sociálního zabezpečení50),

o) příjmy Fondu pojištění vkladů, Garančního fondu obchodníků scennými papíry, Zajišťovacího fondu družstevních záložen aZajišťovacího fondu podle §22a zákona č.280/1992 Sb., oresortních, oborových, podnikových adalších zdravotních pojišťovnách, ve znění zákona č.48/1997Sb.,

p) výnos zoperací sprostředky jaderného účtu na finančním trhu podle atomového zákona,

r) příjmy plynoucí zpronájmu nemovitostí, které jsou součástí nadačního jmění ajsou zapsány vnadačním rejstříku, příjmy plynoucí zpronájmu uměleckých děl, která jsou součástí nadačního jmění ajsou zapsána vnadačním rejstříku, úrokové příjmy ajiné výnosy plynoucí zcenných papírů, které jsou součástí nadačního jmění ajsou zapsány vnadačním rejstříku, apříjmy zjejich prodeje, příjmy plynoucí zúroků zpeněžních prostředků, které jsou součástí nadačního jmění, za podmínky, že jsou uloženy na zvláštním účtu ubanky nebo pobočky zahraniční banky působící na území České republiky ačíslo tohoto účtu je zapsáno vnadačním rejstříku, aveškeré výnosy zcenných papírů, které jsou součástí nadačního jmění akteré jsou smlouvou osprávě cenných papírů podle zvláštního zákona13b) spravovány ktomu oprávněnou osobou, aza podmínky, že údaje otéto smlouvě jsou zapsány vnadačním rejstříku, příjmy plynoucí zautorských apatentových práv, která jsou součástí nadačního jmění ajsou zapsána vnadačním rejstříku; osvobození se nevztahuje na příjmy, které byly nadací použity vrozporu se zvláštním zákonem57),

s) zrušeno,

t) příjmy zúroků plynoucí zdravotní pojišťovně zřízené zvláštním právním předpisem nebo podle zvláštního právního předpisu17e) zvkladů ubank, pokud jsou vložené prostředky získány ze zdrojů veřejného zdravotního pojištění,

u) příjmy regionální rady regionu soudržnosti stanovené zvláštním právním předpisem124),

v) příjmy fondu Energetického regulačního úřadu zpříspěvku na úhradu prokazatelné ztráty držitele licence plnícího povinnost dodávky nad rámec licence85),

w) úrokové příjmy Česko-německého fondu budoucnosti,

x) úrokové příjmy plynoucí orgánu státní správy, samosprávy asubjektu pověřenému Ministerstvem financí zabezpečováním realizace programů pomoci Evropských společenství, ato zvkladu na vkladovém účtu zřízeném pro uložení prostředků poskytnutých České republice Evropskými společenstvími, adále úrokové příjmy plynoucí orgánu státní správy asamosprávy zvkladu na vkladovém účtu zřízeném pro uložení prostředků poskytnutých České republice Světovou bankou, Evropskou bankou pro obnovu arozvoj aEvropskou investiční bankou,

y) úrokové příjmy plynoucí zprostředků veřejné sbírky14e) pořádané kúčelům vymezeným v§15 odst. 1 a§20 odst. 8,

z) zrušeno,

za) příjmy Vinařského fondu stanovené zvláštním právním předpisem57a) apříjmy zpodpory od Vinařského fondu,

zb) příjmy plynoucí vsouvislosti svýkonem dobrovolnické služby poskytované podle zvláštního právního předpisu4h),

zc) příjmy plynoucí zpříspěvků výrobců podle zvláštního právního předpisu121) provozovatelům kolektivního systému zajišťujícího zpětný odběr, zpracování, využití aodstranění elektrozařízení nebo oddělený sběr, zpracování, využití aodstranění elektroodpadu, pokud jsou zaregistrováni podle zvláštního právního předpisu121),

zd) ocenění voblasti kultury podle zvláštních právních předpisů12a),

ze) příjmy z

1. dividend ajiných podílů na zisku, vyplácené dceřinou společností, která je poplatníkem uvedeným v§ 17 odst. 3, mateřské společnosti,

2. převodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti plynoucí poplatníkovi uvedenému v§ 17 odst. 3 nebo společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie,

zf) příjmy mateřské společnosti při snížení základního kapitálu dceřiné společnosti, ato nejvýše do částky, okterou byl zvýšen vklad společníka nebo jmenovitá hodnota akcie při zvýšení základního kapitálu zvlastních zdrojů společnosti podle zvláštního právního předpisu70), byl-li zdrojem tohoto zvýšení zisk společnosti nebo fond vytvořený ze zisku,

zg) zisk převáděný řídící nebo ovládající osobě na základě smlouvy opřevodu zisku nebo ovládací smlouvy, jedná-li se opříjmy plynoucí od dceřiné společnosti mateřské společnosti,

zh) příjem mimo stojícího společníka zvyrovnání na základě smlouvy opřevodu zisku nebo ovládací smlouvy, pokud je tento mimo stojící společník mateřskou společností ve vztahu kovládané nebo řízené osobě,

zi) příjmy zdividend ajiných podílů na zisku, plynoucí od dceřiné společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, mateřské společnosti, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst. 3, astálé provozovně mateřské společnosti, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst. 4 aje umístěna na území České republiky. Toto se nevztahuje na podíly na likvidačním zůstatku, vypořádací podíly apodíly na zisku vyplácené dceřinou společností, která je vlikvidaci,

zj) licenční poplatky plynoucí společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, od obchodní společnosti nebo družstva, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst. 3, nebo od stálé provozovny společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie na území České republiky,

zk) úroky zúvěrů, půjček, dluhopisů, vkladních listů, vkladových certifikátů avkladů jim na roveň postavených aze směnek, jejichž vydáním získává směnečný dlužník peněžní prostředky, aobdobných právních vztahů vzniklých vzahraničí (dále jen „úvěry apůjčky“) plynoucí společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, od obchodní společnosti nebo družstva, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst. 3, nebo od stálé provozovny společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie na území České republiky. Toto se nevztahuje na úroky zúvěrů apůjček, které jsou považovány za podíly na zisku podle §22 odst. 1 písm. g) bodu 3, adále na úroky zúvěrů apůjček, pokud věřitel má právo

1. podílet se na zisku dlužníka ztitulu úvěrového vztahu, nebo

2. změnit právo na úroky zúvěrů apůjček na právo podílet se na zisku dlužníka,

zl) výnosy zprostředků rezerv uložených na zvláštním vázaném účtu vbance podle zvláštního právního předpisu22a) avýnosy ze státních dluhopisů pořízených zprostředků zvláštního vázaného účtu vbance podle zvláštního právního předpisu22a) avedených na samostatném účtu uČeské národní banky, ve Středisku cenných papírů nebo vcentrálním depozitáři, na který Česká republika jednající prostřednictvím Ministerstva financí převede evidence Střediska cenných papírů (dále jen „centrální depozitář“)71), vpřípadě, stanou-li se příjmem zvláštního vázaného účtu podle zvláštního právního předpisu22a),

zm) příjmy Státního ústavu pro kontrolu léčiv aÚstavu pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů aléčiv plynoucí zúkonů vykonávaných podle zvláštního právního předpisu112),

zn) příjmy plynoucí jako náhrada za věcné břemeno vzniklé ze zákona nebo rozhodnutím státního orgánu podle zvláštního právního předpisu apříjmy plynoucí jako náhrada za vyvlastnění na základě zvláštního právního předpisu4c),

zo) příjmy obdobné úrokovým příjmům, které se podle § 23 odst.4 písm.a) nezahrnují do základu daně upenzijních fondů, plynoucí instituci penzijního pojištění, která je skutečným vlastníkem zdaňovaných příjmů podle odstavce 6, svýjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění.

zp) zrušen

zq) zrušen

(2) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) apodle odstavců 8 až 10 se nevztahuje na

a) dividendy ajiné podíly na zisku vyplácené dceřinou společností, která je vlikvidaci, mateřské společnosti, není-li mateřská společnost společností, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie,

b) příjmy zpřevodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti, pokud je dceřiná společnost poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 aje vlikvidaci.

(3) Pro účely tohoto zákona se rozumí

a) společností, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, společnost, která není poplatníkem uvedeným v§17 odst. 3 a

1. má některou zforem uvedených vpředpisech Evropských společenství93); tyto formy uveřejní Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji avinformačním systému sdálkovým přístupem a

2. podle daňových zákonů členských států Evropské unie je považována za daňového rezidenta anení považována za daňového rezidenta mimo Evropskou unii podle ustanovení smlouvy ozamezení dvojího zdanění střetím státem a

3. podléhá některé zdaní uvedených vpříslušném právním předpisu Evropských společenství93), které mají stejný nebo podobný charakter jako daň zpříjmů. Seznam těchto daní uveřejní Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji avinformačním systému sdálkovým přístupem. Za společnost podléhající těmto daním se nepovažuje společnost, která je od daně osvobozena nebo si může zvolit osvobození od daně,

b) mateřskou společností obchodní společnost nebo družstvo, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst. 3 amá formu akciové společnosti, nebo společnosti sručením omezeným nebo družstva nebo společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, akterá má nejméně po dobu 12 měsíců nepřetržitě alespoň 10% podíl na základním kapitálu jiné společnosti,

c) dceřinou společností obchodní společnost nebo družstvo, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst. 3 amá formu akciové společnosti nebo společnosti sručením omezeným, nebo družstva nebo společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, na jejímž základním kapitálu má mateřská společnost nejméně po dobu 12 měsíců nepřetržitě alespoň 10% podíl,

d) třetím státem stát, který není členským státem Evropské unie.

(4) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) až zi) apodle odstavce 9 lze uplatnit při splnění podmínky 10% podílu na základním kapitálu, ipřed splněním podmínky 12měsíců nepřetržitého trvání podle odstavce 3, avšak následně musí být tato podmínka splněna. Nebude-li splněna minimální výše podílu 10% na základním kapitálu nepřetržitě po dobu nejméně 12 měsíců, posuzuje se osvobození od daně podle

a) odstavce 1 písm. zf) až zi) uplatněné poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 jako nesplnění jeho daňové povinnosti ve zdaňovacím období nebo období, za něž je podáváno daňové přiznání, za které bylo osvobození od daně uplatněno,

b) odstavce 1 písm. ze) až zh) uplatněné plátcem daně jako nesplnění povinnosti plátce daně apostupuje se podle §38s.

(5) Osvobození podle odstavce 1 písm. zj) azk) lze uplatnit, pokud

1. plátce úroků zúvěrů apůjček nebo licenčních poplatků apříjemce úroků zúvěrů apůjček nebo licenčních poplatků jsou osobami přímo kapitálově spojenými po dobu alespoň 24 měsíců nepřetržitě po sobě jdoucích a

2. příjemce úroků zúvěrů apůjček nebo licenčních poplatků je jejich skutečným vlastníkem a

3. úroky zúvěrů apůjček nebo licenční poplatky nejsou přičitatelné stálé provozovně umístěné na území České republiky nebo třetího státu a

4. příjemci úroků zúvěrů apůjček nebo licenčních poplatků bylo vydáno rozhodnutí podle §38nb.

Osvobození lze uplatnit ipřed splněním podmínky uvedené vbodě1, avšak následně musí být tato podmínka splněna. Při nedodržení této podmínky se postupuje přiměřeně podle odstavce 4.

(6) Příjemce dividend ajiných podílů na zisku, příjmu zpřevodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti, úroků zúvěrů apůjček alicenčních poplatků je jejich skutečným vlastníkem, pokud tyto platby přijímá ve svůj vlastní prospěch anikoliv jako zprostředkovatel, zástupce nebo zmocněnec pro jinou osobu.

(7) Licenčním poplatkem se rozumí platba jakéhokoliv druhu, která představuje náhradu za užití nebo za poskytnutí práva na užití autorského nebo jiného obdobného práva kdílu literárnímu, uměleckému nebo vědeckému, včetně filmu afilmových děl, počítačového programu (software), dále práva na patent, ochrannou známku, průmyslový vzor, návrh nebo model, plán, tajný vzorec nebo výrobní postup, nebo za výrobně technické aobchodní poznatky (know-how). Licenčním poplatkem se rozumí také příjem za pronájem nebo za jakékoliv jiné využití průmyslového, obchodního nebo vědeckého zařízení.

(8) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze), bodu 1 apísm. zj) azk) lze za podmínek uvedených vodstavcích 3 až 7 pro společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, použít obdobně ipro příjmy vyplácené společností, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.3, společnosti, která je daňovým rezidentem Švýcarské konfederace, Norska nebo Islandu; přitom osvobození podle odstavce 1 písm. zj) lze použít počínaje dnem 1.ledna 2011. Při využití osvobození podle tohoto odstavce se použije obdobně ustanovení §25 odst. 1 písm. zk).

(9) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) platí ipro příjmy plynoucí poplatníkovi uvedenému v§ 17 odst. 3 aspolečnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, zdividend ajiných podílů na zisku vyplácených společností azpřevodu podílu ve společnosti, pokud tato společnost

1. je daňovým rezidentem třetího státu, se kterým má Česká republika uzavřenou účinnou smlouvu ozamezení dvojího zdanění, a

2. má právní formu se srovnatelnou právní charakteristikou jako společnost sručením omezeným, akciová společnost nebo družstvo podle zvláštního právního předpisu70), a

3. je vobdobném vztahu vůči poplatníkovi, kterému příjmy zdividend ajiných podílů na zisku nebo zpřevodu podílu ve společnosti plynou, jako dceřiná společnost vůči mateřské společnosti za podmínek stanovených vodstavcích 3 a4, a

4. podléhá dani obdobné dani zpříjmů právnických osob, uníž sazba daně není nižší než 12 %, ato alespoň ve zdaňovacím období, vněmž poplatník uvedený v§ 17 odst. 3 opříjmu zdividend ajiných podílů na zisku nebo zpřevodu podílu ve společnosti účtuje jako opohledávce vsouladu se zvláštním právním předpisem20), ave zdaňovacím období předcházejícím tomuto zdaňovacímu období; přitom došlo-li uspolečnosti kzániku bez provedení likvidace, posuzuje se splnění této podmínky uprávního předchůdce. Za společnost podléhající takové dani se nepovažuje společnost, která je od daně osvobozena, nebo si může zvolit osvobození nebo obdobnou úlevu od této daně.

Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) apodle tohoto odstavce lze uplatnit, pokud příjemce příjmu zdividend ajiných podílů na zisku nebo zpřevodu podílu je jejich skutečný vlastník. Výdajem vynaloženým na příjem uvedený vodstavci 1 písm. ze) bodu 2 je vždy nabývací cena tohoto podílu stanovená podle tohoto zákona. Pro stanovení výdajů (nákladů) vynaložených na příjmy (výnosy) osvobozené podle tohoto odstavce se ustanovení § 25 odst.1 písm.zk) použije přiměřeně. Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 2 apodle tohoto odstavce nelze uplatnit upodílů ve společnosti, které byly nabyty vrámci koupě podniku nebo části podniku (§ 23 odst.15).

(10) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 2 apísm. zi) apodle odstavce 9 lze za podmínek uvedených vodstavcích 3, 4 a6 pro společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie, použít obdobně ipro společnost, která je daňovým rezidentem Norska nebo Islandu. Při využití osvobození podle tohoto odstavce se použije obdobně ustanovení § 25 odst. 1 písm. zk).

§20

Základ daně apoložky snižující základ daně

(1) Pro stanovení základu daně platí ustanovení §23 až 33 austanovení odstavců 2 až 6.

(2) Upoplatníka, uněhož dochází ke zrušení slikvidací, je základem daně vprůběhu likvidace ipo jejím ukončení výsledek hospodaření upravený podle §23 až 33.

(3) Došlo-li k převodu podílového fondu do obhospodařování jiné investiční společnosti, je investiční společnost, která převádí podílový fond, povinna tuto změnu oznámit správci daně do 30 dnů ode dne, kdy nastala. Obdobně se postupuje u penzijní společnosti a fondů, které obhospodařuje.

(4) Ukomanditní společnosti se základ daně stanovený podle §23 až 33 snižuje očástku připadající komplementářům19c).

(5) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí základu daně část základu daně nebo část daňové ztráty veřejné obchodní společnosti; přitom tato část základu daně nebo daňové ztráty se stanoví ve stejném poměru, jako je rozdělován zisk podle společenské smlouvy, jinak rovným dílem9b).

(6) Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí základu daně část základu daně nebo daňové ztráty komanditní společnosti určená ve stejném poměru, jakým je rozdělován zisk nebo ztráta komanditní společnosti na tohoto komplementáře podle zvláštního právního předpisu9c).

(7) Poplatníci vymezení v§18 odst. 3, kteří nejsou založeni nebo zřízeni za účelem podnikání, mohou základ daně zjištěný podle odstavce 1 snížený podle §34 dále snížit až o30%, maximálně však o1000000Kč, použijí-li prostředky získané takto dosaženou úsporou daňové povinnosti ke krytí nákladů (výdajů) souvisejících sčinnostmi, znichž získané příjmy nejsou předmětem daně, ato nejpozději ve 3 bezprostředně následujících zdaňovacích obdobích; přitom upoplatníků zřízených kposkytování veřejné služby vtelevizním nebo rozhlasovém vysílání pouze tehdy, použijí-li takto získané prostředky vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) spojených sposkytováním veřejné služby auspolečenství vlastníků jednotek pouze tehdy, použijí-li takto získané prostředky vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) spojených se správou domu, upoplatníků, kteří jsou poskytovateli zdravotních služeb, pouze tehdy, použijí-li takto získané prostředky vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) spojených sposkytováním zdravotních služeb. Vpřípadě, že 30% snížení činí méně než 300000Kč, lze odečíst částku ve výši 300000Kč, maximálně však do výše základu daně. Veřejné vysoké školy aveřejné výzkumné instituce mohou základ daně zjištěný podle odstavce1 snížený podle §34 dále snížit až o30%, maximálně však o3000000Kč, použijí-li prostředky získané takto dosaženou úsporou daňové povinnosti vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) na vzdělávání, vědecké, výzkumné, vývojové nebo umělecké činnosti avpřípadě, že 30% snížení činí méně než 1000000Kč, mohou odečíst částku ve výši 1000000Kč, maximálně však do výše základu daně.

(8) Od základu daně sníženého podle §34 lze odečíst hodnotu darů poskytnutých obcím, krajům, organizačním složkám státu30b), právnickým osobám se sídlem na území České republiky, jakož iprávnickým osobám, které jsou pořadateli veřejných sbírek podle zvláštního zákona14e), ato na financování vědy avzdělání, výzkumných avývojových účelů, kultury, školství, na policii15a), na požární ochranu, na podporu aochranu mládeže, na ochranu zvířat ajejich zdraví, na účely sociální, zdravotnické, ekologické, humanitární, charitativní, náboženské pro registrované církve anáboženské společnosti, tělovýchovné asportovní, apolitickým stranám apolitickým hnutím na jejich činnost, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poskytovateli zdravotních služeb nebo které provozují školy aškolská zařízení azařízení na ochranu opuštěných zvířat nebo ohrožených druhů zvířat, na financování těchto zařízení dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu nebo byly poživateli invalidního důchodu ke dni přiznání starobního důchodu anebo jsou nezletilými dětmi závislými na péči jiné osoby podle zvláštního právního předpisu48), na zdravotnické prostředky114) nejvýše do částky nehrazené zdravotními pojišťovnami nebo na rehabilitační akompenzační pomůcky uvedené ve zvláštním právním předpise115) nejvýše do částky nehrazené příspěvkem ze státního rozpočtu ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání, pokud hodnota daru činí alespoň 2000Kč.Obdobně se postupuje udarů na financování odstraňování následků živelní pohromy, ke které došlo na území České republiky nebo jiného členského státu Evropské unie, Norska nebo Islandu. Udarovaného majetku je hodnotou daru nejvýše zůstatková cena hmotného majetku (§29 odst.2) nebo hodnota zachycená vúčetnictví podle zvláštního právního předpisu20) uostatního majetku. Vúhrnu lze odečíst nejvýše 5% ze základu daně sníženého podle §34; přitom vpřípadě poskytnutí darů středním školám avyšším odborným školám na pořízení materiálu nebo zařízení nebo na opravy amodernizaci zařízení využívaných pro účely praktického vyučování, vysokým školám aveřejným výzkumným institucím lze základ daně snížit nejvýše odalších 5%. Tento odpočet nemohou uplatnit poplatníci, kteří nejsou založeni nebo zřízeni za účelem podnikání.

(9) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí hodnoty darů, kterou lze odečíst od základu daně podle odstavce 8, ičást hodnoty darů poskytnutých veřejnou obchodní společností na účely vymezené vodstavci 8, stanovená ve stejném poměru, jako se rozděluje základ daně nebo ztráta podle odstavce 5.

(10) Hodnota darů poskytnutých komanditní společností na účely vymezené vodstavci 8 se rozděluje na komplementáře akomanditní společnost ve stejném poměru, vjakém se snižuje základ daně podle odstavce4. Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí hodnoty darů, kterou lze odečíst podle odstavce8, ičást hodnoty darů poskytnutých komanditní společností na účely vymezené vodstavci 8, připadající komplementářům vpoměru, vjakém se rozděluje na jednotlivé komplementáře základ daně nebo ztráta podle odstavce 6.

(11) Základ daně snížený podle odstavců 7 a8 a§34 se zaokrouhluje na celé tisíce Kč dolů.

(12) Ustanovení odstavců 8 až 11 se použije ipro dary poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám se sídlem nebo bydlištěm na území jiného členského státu Evropské unie, Norska nebo Islandu, pokud příjemce daru aúčel daru splňují podmínky stanovené tímto zákonem.

§20a

Akciová společnost, která je jen část zdaňovacího období investičním fondem podle zvláštního předpisu16), rozdělí základ daně (§20 odst. 1) snížený opoložky podle §34 spřesností na dny, ato na část

a) připadající na část zdaňovacího období do dne předcházejícího dni ukončení činnosti investičního fondu podle zvláštního předpisu16), která se zaokrouhluje na celé tisíceKč dolů,

b) připadající na zbývající část zdaňovacího období, která se zaokrouhluje na celé tisíce Kč dolů.

§20b

Samostatný základ daně

(1) Do samostatného základu daně se zahrnují veškeré příjmy zdividend, podílů na zisku, vypořádacích podílů, podílů na likvidačním zůstatku nebo jim obdobná plnění, ato ve výši včetně daně sražené vzahraničí, plynoucí poplatníkům uvedeným v§17 odst. 3 ze zdrojů vzahraničí vpříslušném zdaňovacím období. Do samostatného základu daně se nezahrnují příjmy osvobozené od daně. Jednotlivý příjem zvypořádacího podílu nebo podílu na likvidačním zůstatku anebo zobdobného plnění zahrnovaného do samostatného základu daně se snižuje onabývací cenu podílu na obchodní společnosti nebo družstvu. Obdobně se postupuje iupoplatníka uvedeného v§17 odst.4, pokud příjmy zdividend, podílů na zisku, vypořádacích podílů, podílů na likvidačním zůstatku nebo jim obdobná plnění plynoucí ze zahraničí se přičítají jeho stálé provozovně umístěné na území České republiky. Toto ustanovení se nevztahuje na penzijní fondy afondy penzijní společnosti.

(2) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti nebo komplementářem komanditní společnosti, je součástí samostatného základu daně ičást příjmů veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti, podle odstavce 1; přitom tato část samostatného základu se stanoví

a) uspolečníka veřejné obchodní společnosti ve stejném poměru, vjakém je rozdělován zisk podle společenské smlouvy, jinak rovným dílem9b),

b) ukomplementáře komanditní společnosti ve stejném poměru, jakým je rozdělován zisk nebo ztráta komanditní společnosti na tohoto komplementáře podle zvláštního právního předpisu9c).

§21

Sazba daně

(1) Sazba daně činí 19%, pokud vodstavcích 2 a3 není stanoveno jinak. Tato sazba daně se vztahuje na základ daně snížený opoložky podle §34 a§20 odst. 7 a8, který se zaokrouhluje na celé tisícikoruny dolů.

(2) Sazba daně činí 5 % ze základu daně

a) investičního fondu16); tato sazba daně se vztahuje na základ daně snížený opoložky podle § 34, který se zaokrouhluje na celé tisícikoruny dolů,

b) podílového fondu16); tato sazba daně se vztahuje na základ daně snížený o položky podle § 34, který se zaokrouhluje na celé tisícikoruny dolů,

c) zahraničního fondu kolektivního investování, založeného vjiném členském státě Evropské unie, Norsku nebo Islandu, pokud

1. veřejně nabízí cenné papíry, shromažďuje peněžní prostředky od veřejnosti ainvestuje na principu rozložení rizika, přičemž tyto skutečnosti lze zjistit ze statutu, prospektu nebo obdobného dokumentu vydaného tímto fondem,

2. podléhá orgánu dohledu ve státě, ve kterém je povolen, atuto skutečnost lze zjistit ze statutu, prospektu nebo obdobného dokumentu vydaného tímto fondem a

3. je podle daňového práva státu, ve kterém je povolen, považován za daňového rezidenta apříjmy tohoto fondu se podle daňového práva tohoto státu ani zčásti nepřičítají jiným osobám.

(3) Sazba daně činí 5% upenzijního fondu, fondu penzijní společnosti nebo uinstituce penzijního pojištění svýjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění. Tato sazba daně se vztahuje na základ daně snížený opoložky podle §34, který se zaokrouhluje na celé tisícikoruny dolů.

(4) Sazba daně 15% se vztahuje na samostatný základ daně podle §20b zaokrouhlený na celé tisícikoruny dolů.

(5) Uinvestičního fondu, který vprůběhu zdaňovacího období změnil předmět podnikání aukončil činnost jako investiční fond16), se použije sazba daně podle odstavce 2 jen na část základu daně stanoveného podle §20a.

(6) Pro stanovení daně se použije sazba daně podle předchozích odstavců účinná kprvnímu dni zdaňovacího období nebo období, za něž je podáváno daňové přiznání.

ČÁST TŘETÍ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

§22

Zdroj příjmů

(1) Za příjmy ze zdrojů na území České republiky se upoplatníků uvedených v§2 odst. 3 a§17 odst. 4 považují

a) příjmy zčinností vykonávaných prostřednictvím stálé provozovny,

b) příjmy ze závislé činnosti (zaměstnání) svýjimkou příjmů uvedených vpísmenu f) bodu 2, která je vykonávána na území České republiky nebo na palubách lodí či letadel, které jsou provozovány poplatníky uvedenými v§2 odst. 2 a§17 odst. 3,

c) příjmy ze služeb svýjimkou provádění stavebně montážních projektů, příjmy zobchodního, technického nebo jiného poradenství, řídicí azprostředkovatelské činnosti aobdobných činností poskytovaných na území České republiky,

d) příjmy zprodeje nemovitostí umístěných na území České republiky azpráv snimi spojených,

e) příjmy zužívání nemovitostí (jejich částí) včetně bytů (jejich částí) umístěných na území České republiky,

f) příjmy

1. znezávislé činnosti, např. architekta, lékaře, inženýra, právníka, vědce, učitele, umělce, daňového či účetního poradce apodobných profesí, vykonávané na území České republiky,

2. zosobně vykonávané činnosti na území České republiky nebo zde zhodnocované veřejně vystupujícího umělce, sportovce, artisty aspoluúčinkujících osob, bez ohledu na to, komu tyto příjmy plynou azjakého právního vztahu,

g) příjmy zúhrad od poplatníků uvedených v§2 odst. 2 a§17 odst.3 aod stálých provozoven poplatníků uvedených v§2 odst. 3 a§17 odst. 4, kterými jsou

1. náhrady za poskytnutí práva na užití nebo za užití předmětu průmyslového vlastnictví, počítačových programů (software), výrobně technických ajiných hospodářsky využitelných poznatků (know-how),

2. náhrady za poskytnutí práva na užití nebo za užití práva autorského nebo práva příbuzného právu autorskému,

3. podíly na zisku, vypořádací podíly, podíly na likvidačním zůstatku obchodních společností adružstev ajiné příjmy zdržby kapitálového majetku ačást zisku po zdanění vyplácená tichému společníkovi. Za podíly na zisku se pro účely tohoto ustanovení považuje izjištěný rozdíl mezi sjednanou cenou acenou obvyklou na trhu (§23 odst. 7) adále úroky, které se neuznávají jako výdaj (náklad) podle §25 odst. 1 písm.w) azm), svýjimkou zjištěného rozdílu usjednaných cen aúroků hrazených daňovému rezidentovi jiného členského státu Evropské unie nebo dalších států, které tvoří Evropský hospodářský prostor,

4. úroky ajiné výnosy zposkytnutých úvěrů apůjček aobdobné příjmy plynoucí zjiných obchodních vztahů, zvkladů azinvestičních nástrojů podle zvláštního právního předpisu, upravujícího podnikání na kapitálovém trhu71), včetně úrokového výnosu státních dluhopisů, které mohou podle emisních podmínek nabývat výhradně fyzické osoby, ato ivpřípadě odkupu tohoto státního dluhopisu nebo při jeho splatnosti,

5. příjmy zužívání movité věci nebo její části umístěné na území České republiky,

6. odměny členů statutárních orgánů adalších orgánů právnických osob bez ohledu na to, zjakého právního vztahu plynou,

7. příjmy zprodeje movitých věcí, které jsou vobchodním majetku stálé provozovny, investičních nástrojů podle zvláštního právního předpisu, upravujícího podnikání na kapitálovém trhu71), majetkových práv registrovaných na území České republiky,

8. výhry vloteriích, sázkách ajiných podobných hrách, výhry zreklamních soutěží aslosování, ceny zveřejných soutěží aze sportovních soutěží,

9. výživné adůchody11),

10. příjmy plynoucí společníkovi obchodní společnosti vsouvislosti se snížením základního kapitálu,

11. příjmy zúhrad pohledávky nabyté postoupením,

12. sankce ze závazkových vztahů,

h) příjmy zpřevodu podílů vobchodních společnostech nebo družstvech, které mají sídlo na území České republiky.

(2) Stálou provozovnou se rozumí místo kvýkonu činností poplatníků uvedených v§2 odst. 3 a§17 odst. 4 na území České republiky, např. dílna, kancelář, místo ktěžbě přírodních zdrojů, místo prodeje (odbytiště), staveniště. Staveniště, místo provádění stavebně montážních projektů adále poskytování činností aslužeb uvedených vodstavci 1 písm. c) af) bod 1 poplatníkem nebo zaměstnanci či osobami pro něho pracujícími se považují za stálou provozovnu, přesáhne-li jejich doba trvání šest měsíců vjakémkoliv období 12 kalendářních měsíců po sobě jdoucích. Jestliže osoba jedná na území České republiky vzastoupení poplatníka uvedeného v§2 odst. 3 a§17 odst.4 amá aobvykle zde vykonává oprávnění uzavírat smlouvy, které jsou závazné pro tohoto poplatníka, má se za to, že tento poplatník má stálou provozovnu na území České republiky, ato ve vztahu ke všem činnostem, které osoba pro poplatníka na území České republiky provádí.

(3) Příjem společníka veřejné obchodní společnosti nebo komplementáře komanditní společnosti anebo účastníka ve sdružení bez právní subjektivity19g), který je poplatníkem podle §2 odst. 3 a§17 odst. 4, plynoucí zúčasti na této společnosti nebo na tomto sdružení azúvěrů apůjček poskytnutých této společnosti se považuje za příjem dosahovaný prostřednictvím stálé provozovny. Pro zajištění daně zpříjmů společníka veřejné obchodní společnosti nebo komplementáře komanditní společnosti platí ustanovení §38e odst. 3.

(4) Příjmem podle odstavce 1 se rozumí inepeněžní plnění přijaté poplatníkem.

§23

Základ daně

(1) Základem daně je rozdíl, okterý příjmy, svýjimkou příjmů, které nejsou předmětem daně, apříjmů osvobozených od daně, převyšují výdaje (náklady), ato při respektování jejich věcné ačasové souvislosti vdaném zdaňovacím období, upravený podle následujících odstavců.

(2) Pro zjištění základu daně se vychází

a) zvýsledku hospodaření (zisk nebo ztráta), ato vždy bez vlivu Mezinárodních účetních standardů, upoplatníků, kteří vedou účetnictví20). Poplatník, který sestavuje účetní závěrku podle Mezinárodních účetních standardů upravených právem Evropských společenství126), pro účely tohoto zákona použije ke zjištění výsledku hospodaření apro stanovení dalších údajů rozhodných pro stanovení základu daně zvláštní právní předpis20i). Při stanovení základu daně se nepřihlíží kzápisům vknihách podrozvahových účtů, není-li vtomto zákoně stanoveno jinak. Pro zjištění základu daně veřejné obchodní společnosti akomanditní společnosti se vychází zvýsledku hospodaření upraveného opřevod podílů na výsledku hospodaření společníkům veřejné obchodní společnosti nebo komplementářům komanditní společnosti. Pro zjištění základu daně upoplatníků, kteří odpisují majetek metodou komponentního odpisování podle právních předpisů upravujících účetnictví, se vychází zvýsledku hospodaření bez vlivu této účetní metody odpisování,

b) zrozdílu mezi příjmy avýdaji upoplatníků, kteří nevedou účetnictví.

(3) Výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy avýdaji podle odstavce2

a) se zvyšuje o

1. částky neoprávněně zkracující příjmy,

2. částky, které nelze podle tohoto zákona zahrnout do výdajů (nákladů),

3. částky uplatněné vpředchozích zdaňovacích obdobích nebo vobdobích, za která se podává daňové přiznání, jako výdaj (náklad) na dosažení, zajištění audržení příjmů, pokud následně došlo kporušení podmínek pro jejich uplatnění jako výdaje (nákladu) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ato ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, ve kterém kporušení došlo,

4. částky, okteré byl snížen výsledek hospodaření podle písmene c) bodů 1 a2 za předchozí zdaňovací období, ato ve zdaňovacím období, kdy je oprava nesprávností vúčetnictví provedena aovlivnila výsledek hospodaření. Výsledek hospodaření se zvyšuje dále očástku, okterou byl snížen výsledek hospodaření podle písmene c) bodu 1 za předchozí zdaňovací období, ato vtom zdaňovacím období, kdy je oprava nesprávností zaúčtována rozvahově,

5. částky pojistného na důchodové spoření, pojistného na sociální zabezpečení, příspěvku na státní politiku zaměstnanosti apojistného na veřejné zdravotní pojištění, které je podle zvláštních právních předpisů21) povinen platit zaměstnanec abyly zaměstnavatelem, který vede účetnictví, sraženy, avšak neodvedeny do konce měsíce následujícího po uplynutí zdaňovacího období nebo jeho části. Pokud je daňový subjekt povinen podat podle tohoto zákona nebo zvláštního zákona28b) daňové přiznání vprůběhu zdaňovacího období, jsou částky pojistného na důchodové spoření, pojistného na sociální zabezpečení, příspěvku na státní politiku zaměstnanosti apojistného na veřejné zdravotní pojištění částkami, okteré se zvýší výsledek hospodaření, nebudou-li odvedeny do termínu pro podání daňového přiznání,

7. částku zrušené rezervy, jejíž způsob tvorby avýši pro daňové účely stanoví zvláštní právní předpis22a), upoplatníka, který nevede účetnictví,

9. prostředky nebo jejich část, okteré byl snížen základ daně podle §20 odst. 7, ato vtakové výši, vjaké takto získané prostředky nebyly použity vsouladu spodmínkou pro snížení základu daně, ato vtom zdaňovacím období, kdy poplatník končí činnost nebo končí stanovená lhůta pro použití prostředků,

b) se snižuje o

c) lze snížit o

4. blízké20c),

Společný systém zdanění při převodu podniku, výměně podílů, fúzi arozdělení

§23a

Převod podniku nebo jeho samostatné části na společnost

§23b

Výměna podílů

§23c

Fúze arozdělení společností

§23d

Výdaje (náklady) vynaložené na dosažení, zajištění audržení příjmů

§24

h) nájemné, ato

§24a

Závazné posouzení způsobu rozdělení výdajů (nákladů), které nelze přiřadit pouze ke zdanitelným příjmům

§24b

Závazné posouzení poměru výdajů (nákladů) spojených sprovozem nemovitosti používané zčásti kpodnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti anebo kpronájmu azčásti ksoukromým účelům, které lze uplatnit jako výdaj (náklad) nadosažení, zajištění audržení příjmů

§25

Odpisy hmotného majetku

§26

§27

Hmotným majetkem vyloučeným zodpisování je

§28

§29

§30

1

2

3

4

5

§ 30a

Mimořádné odpisy

§ 30b

Odpisy hmotného majetku využívaného kvýrobě elektřiny zeslunečního záření

§31

§32

§32a

Odpisy nehmotného majetku

§32b

Nájem podniku

§32c

Nepeněžité vklady ze zahraničí

§32d

§33

§33a

Závazné posouzení skutečnosti, zda je zásah do majetku technickým zhodnocením

§34

Položky odčitatelné od základu daně

§34a

Závazné posouzení skutečnosti, zda se jedná ovýdaje (náklady) vynaložené při realizaci projektů výzkumu avývoje

§35

Sleva na dani

§35a

§35b

§35ba

§35c

§ 35ca

§35d

§36

Zvláštní sazba daně

§37

§37a

§37b

§38

§38a

Zálohy

§38b

Minimální výše daně

§38c

Plátce daně

§38d

Daň vybíraná srážkou podle zvláštní sazby daně

§38e

Zajištění daně

§38f

Vyloučení dvojího zdanění příjmů ze zahraničí

§38fa

Platební zprostředkovatel

ČÁST ČTVRTÁ

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO VYBÍRÁNÍ DANĚ ZPŘÍJMŮ

Zvláštní ustanovení pro vybírání daně zpříjmů fyzických osob

§38g

Daňové přiznání kdani zpříjmů fyzických osob

§38ga

§38gb

Daňové přiznání vinsolvenčním řízení

§38h

Vybírání aplacení záloh na daň adaně zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti azfunkčních požitků

§ 38ha

Solidární zvýšení daně u zálohy

§38ch

Roční zúčtování záloh na daň zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti azfunkčních požitků adaňového zvýhodnění

§38i

Odpovědnost plátců daně zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti azfunkčních požitků

§38j

Povinnosti plátců daně zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti azfunkčních požitků

§38k

Uplatnění nezdanitelných částek ze základu daně zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti azfunkčních požitků, slevy na dani podle §35ba adaňového zvýhodnění

§38l

Způsob prokazování nároku na odečet nezdanitelné části základu daně, slevy na dani podle §35ba adaňového zvýhodnění zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti azfunkčních požitků uplátce daně

§38m

Daňové přiznání kdani zpříjmů právnických osob

§38n

Daňová ztráta

§38na

§38nb

Rozhodnutí opřiznání osvobození příjmů zlicenčních poplatků aúroků zúvěrů apůjček

§38nc

Závazné posouzení způsobu, jakým byla vytvořena cena sjednávaná mezi spojenými osobami

§38o

§38p

§38r

§38s

§ 38t

ČÁST PÁTÁ

REGISTRACE

§39

Registrační povinnost poplatníka daně zpříjmů fyzických osob

§39a

Registrační povinnost poplatníků daně zpříjmů právnických osob

§39b

Registrační povinnost plátce daně

ČÁST ŠESTÁ

ODVOD ZÚHRNU MEZD

ČÁST SEDMÁ

PRAVOMOCI VLÁDY AMINISTERSTVA FINANCÍ

§39p

Pravomoci vlády

§39q

Pravomoci Ministerstva financí

ČÁST OSMÁ

Přechodná azávěrečná ustanovení

§40

§41

Zrušují se:

§42

Účinnost

VYBRANÁ USTANOVENÍ ZNOVEL ZÁKONA ODANÍCH ZPŘÍJMŮ

Článek VI zákona č.323/1993 Sb. zní:

Čl. VI

Čl. III zákona č.259/1994 Sb., ve znění zákona č.32/1995 Sb. azákona č.149/1995 Sb., zní:

Čl. III.

Přechodná azávěrečná ustanovení

Čl. Vzákona č.149/1995 Sb., ve znění zákona č.248/1995 Sb., zní:

Čl. V

Přechodná ustanovení kčl. I

Čl. II zákona č.316/1996 Sb., zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.210/1997 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. III zákona č.168/1998 Sb. zní:

Čl. III

Závěrečné ustanovení

Čl. II zákona č.333/1998 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. Vzákona č.333/1998 Sb. zní:

Čl. V

Účinnost

Čl. III bod 8 přechodných ustanovení zákona č.170/1999 Sb. druhá věta zní:

Čl. Vzákona č.17/2000 Sb. zní:

Čl. V

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.492/2000 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

§ 34 zákona č. 117/2001 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č.453/2001 Sb. zní:

Přechodné ustanovení kčásti druhé

Čl.Vzákona č.260/2002 zní:

Přechodná ustanovení

Čl. XVI zákona č.308/2002 Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.575/2002 Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.438/2003 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. VI zákona č.47/2004 Sb. zní:

Přechodné ustanovení

Čl. Vzákona č.280/2004 Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.669/2004 Sb. ve znění zákona č.545/2005Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. VII zákona č. 217/2005 Sb. zní:

Čl. VII

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 545/2005 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č. 552/2005 Sb.

Přechodné ustanovení kčl. III

Čl. XXI zákona č. 56/2006 Sb.

Přechodná ustanovení kČl. XXI

Čl. IV zákona č. 29/2007 Sb.

Přechodné ustanovení kČl. IV

Čl. II zákona č. 67/2007 Sb.

Přechodné ustanovení kČl. II

Čl. Vzákona č. 159/2007 Sb.

Přechodné ustanovení kČl. V

Čl. II zákona č. 261/2007 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. XXXV zákona č. 296/2007 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. X zákona č. 126/2008 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č. 482/2008 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 2/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. Vzákona č. 87/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č. 216/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č. 289/2009 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. VII zákona č. 303/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. VII

Čl. III zákona č. 304/2009 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 326/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. III zákona č. 362/2009 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 346/2010 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č. 458/2011 Sb.

Přechodná ustanovení*

Čl. XIII zákona č.188/2011 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č.370/2011 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. IV zákona č. 192/2012 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č. 500/2012 Sb.

Přechodná ustanovení

Účinnost novel:

Příloha č.1 kzákonu č.586/1992 Sb.

Vysvětlivky

Příloha č.2 kzákonu č.586/1992 Sb.

Postup při přechodu zvedení účetnictví na daňovou evidenci zhlediska daně zpříjmů fyzických osob.

Příloha č.3 kzákonu č.586/1992 Sb.

Postup při přechodu zdaňové evidence na vedení účetnictví zhlediska daně zpříjmů fyzických osob.

ODKAZY: