Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Účetnictví a daně

Ing. Jiří Dušek, doc. Ing. Jaroslav Sedláček, CSc.

Daňová evidence podnikatelů 2013

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7, jako svou 5 096. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí

Sazba Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 136

Desáté vydání, Praha 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013

Vytiskla tiskárna Tisk Centrum, s.r.o. Moravany

__________________________________________

© GRADA Publishing, a.s., 2013

ISBN 978-80-247-4624-1

GRADA Publishing: tel.: 234 264 401, fax 234 264 400, www.grada.cz

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8391-8 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8392-5 (ve formátu EPUB)

Předmluva

Cílem této publikace je poskytnout základní informace podnikatelům o vedení daňové evidence, o jejích výhodách a nevýhodách ve srovnání s účetnictvím a o jejím uplatnění při sestavování přiznání k dani z příjmů. Daňová evidence nahradila jednoduché účetnictví, které bylo zrušeno k 1. 1. 2004 novelou zákona o účetnictví. Účtovat budou nadále pouze účetní jednotky, a to podvojně, stejně jako ostatní členské země Evropské unie.

Daňová evidence je tedy předepsána pro podnikatele, kteří vedli jednoduché účetnictví anebo nevedli žádné účetnictví, ale hodlají prokazovat svoje výdaje spojené s podnikáním podle zákona o daních z příjmů.

Výhodou daňové evidence je nesporně její nižší administrativní náročnost v porovnání s jednoduchým účetnictvím i menší požadavky na technické zabezpečení. Na druhé straně však pokrývá především potřeby vyplývající z daňové povinnosti a již méně je využitelná pro řízení firmy. Oddělením od účetnictví se daňová evidence sice osamostatnila pokud jde o deník příjmů a výdajů, ale nadále používá tradičního účetního přístupu, pokud jde o vedení ostatních složek evidence majetku a závazků podnikatele.

Struktura publikace je tvořena jednotlivými kapitolami, které na sebe logicky navazují a směřují ke konečnému cíli, tj. ke zjištění základu daně z příjmů podnikatele a k sestavení daňového přiznání.

V první a druhé kapitole je vymezen předmět a metody daňové evidence. Další kapitoly se věnují vedení deníku příjmů a výdajů a ostatních složek daňové evidence. Na závěr publikace je zpracován komplexní příklad, který demonstruje postup vedení evidence podnikatele v průběhu zdaňovacího období a příklad sestavení daňového přiznání jako poslední úkol uplynulého roku.

Formální uspořádání publikace odpovídá modernímu pojetí učebnic a příruček, které přinášejí nové poznatky v přehledné a přístupnější podobě, usnadňují jejich osvojení a přenos do podnikatelské praxe. Může být využita nejen v malých a středních podnicích, které dosud musely používat podvojné účetnictví, ale i podniky, pro něž změnou legislativy zanikla povinnost účtovat podvojně. Je i příležitostí pro nové podnikatele, kteří se rozhodnou prokazovat výdaje podle zákona o daních z příjmů.

J. Sedláček

Předmluva k aktuálnímu vydání

Pro desáté vydání této publikace jsem byl požádán provést její aktualizaci pro rok 2013. Jsou zde proto doplněny aktuální odkazy na zákonné předpisy.

Některé příklady jsou ponechány v původním starším časovém období. Jedná se o některé speciální případy, které takto skutečně platily. Pokud je již odlišný zákonný předpis pak je to uvedeno. Dále jsou to příklady, které probíhají přes více let – odpisy majetku, finanční leasing apod.

Byly doplněny některé nové kapitoly. Jedná se o informace, které jsou v praxi často poplatníky s daňovou evidencí žádány nebo zcela nové. Jedná se o:

• Solidární daň

• Doplnění škod, daňových a nedaňových výdajů, DPH

• Výdaje stanovené paušálem

• Minimum daňové optimalizace

• Přechod z daňové evidence na účetnictví – základní informace

• Kompletní příklad doplněn o celkový přehled toku peněz

Příklad daňového přiznání za rok 2012 je zpracován na daňovém portálu České daňové zprávy. Jedná se o výbornou možnost pro každého poplatníka, protože toto zpracování je s provedením všech možných kontrol. A zároveň jeho obsluha nevyžaduje žádné velké odborné počítačové vědomosti.

Své připomínky, náměty i vlastní zkušenosti můžete posílat na adresu: dusek@winfas.cz.

J. Dušek

1 Předmět a cíl daňové evidence

Daňová evidence si klade za cíl poskytnout údaje potřebné ke zjištění základu daně z příjmů. Je určena pro ty subjekty, které nejsou účetními jednotkami ve smyslu zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů. Za účetní jednotky se podle § 1 tohoto zákona považují právnické a některé fyzické osoby, jak je znázorněno na obr. 1.1. Novela zákona o účetnictví, která vstoupila v platnost od 1. 1. 2004, uložila účetním jednotkám vést podvojné účetnictví a současně zrušila jednoduché účetnictví1. Místo jednoduchého účetnictví byla pro podnikatele zavedena daňová evidence v podobě záznamů pro daňové účely ve smyslu § 39 odst. 1 „evidence stanovená obecně závaznými právními předpisy“ zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů.

1.1 Právní úprava daňové evidence

Legislativně je daňová evidence upravena zákonem č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. I když novela zákona o účetnictví již neuvažovala v roce 2004 s jednoduchým účetnictvím byla dána fyzickým osobám, prokazujícím povinnosti pro daňové účely, možnost přechodného období tak, aby 1. 1. 2005 bylo jednoduché účetnictví nahrazeno daňovou evidencí.2

Obr. 1.1 Subjekty, které jsou účetní jednotkou ve smyslu zákona o účetnictví

1.2 Předmět daňové evidence

Podle toho jaký druh příjmů fyzické osoby, poplatníci daně z příjmů získávají a jaké výdaje k těmto příjmům uplatňují musí povinně vést následující dokumentaci:

• záznamy o příjmech a evidenci pohledávek vzniklých v souvislosti s podnikatelskou nebo jinou samostatnou výdělečnou činností (podnikatelé, kteří neuplatňují výdaje prokazatelně vynaložené na dosažení, zajištění a udržení příjmů, ale v paušální výši, stanovené procentem z příjmů podle § 7 odst. 9, zákona o daních z příjmů),

• záznamy o příjmech a vynaložených výdajích v časovém sledu, evidenci hmotného majetku, který lze odpisovat, evidenci o tvorbě a použití rezervy na opravy hmotného majetku (pokud se vytváří), evidenci o pohledávkách a závazcích ve zdaňovacím období, ve kterém dochází k ukončení pronájmu a mzdové listy, pokud jsou vypláceny mzdy (poplatníci mající příjmy z pronájmu a uplatňující výdaje na dosažení, zajištění a udržení těchto příjmů podle § 9 zákona o daních z příjmů),

• daňovou evidenci ve smyslu § 7b zákona o daních z příjmů (fyzické osoby, které mají příjmy z podnikání a z jiné samostatné výdělečné činnosti3 a uplatňují výdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění a udržení.

Daňová evidence je v podstatě obdobou jednoduchého účetnictví, je však mnohem méně administrativně náročná, je značně jednodušší po metodické stránce a klade podstatně nižší nároky na technické vybavení. Zachycuje podle zásady jednoduchosti pouze peněžní toky, které bezprostředně souvisejí s podnikáním, a stav majetku a závazků podnikatele (firmy) na konci zdaňovacího období. Obdobně jako účetnictví vymezuje složky majetku, které podléhají evidenci, a určuje metody oceňování majetku a dluhů. Výslovně není předepsána ani forma daňové evidence. Uložena je pouze povinnost uchovávat daňovou evidenci za všechna zdaňovací období, pro která neskončila lhůta pro vyměření daně stanovená zákonem o daních z příjmů (§ 7b odst. 5) nebo zvláštním předpisem4.

Příklad 1.1: Pan Jan Marek podniká na základě živnostenského oprávnění a v roce 2006 vedl daňovou evidenci. Jeho příjmy za prodej zboží činily podle peněžního deníku 15 324 863 Kč. Od jakého data musí přejít na podvojné účetnictví?

Řešení:

Z pana Marka se stala od 1. 1. 2007 účetní jednotka a jestliže nechce dobrovolně zahájit vedení účetnictví, povede v roce 2007 daňovou evidenci5.

Příklad 1.2: Pan Petr Novotný, který podniká jako fyzická osoba, hodlá uplatňovat za rok 2010 skutečně vynaložené výdaje při tvorbě dílčího základu daně z příjmů podle § 7 zákona o daních z příjmů. Ke kterému datu musí zahájit vedení účetnictví, jestliže se na vlastní žádost nechal zapsat do obchodního rejstříku k 10. srpnu 2011?

Řešení:

Petr Novotný má povinnost vést účetnictví ode dne zápisu do obchodního rejstříku, tj. od 10. 8. 2011 až do dne výmazu z obchodního rejstříku, jestliže mu nevznikla povinnost vést účetnictví z jiného důvodu (např. při překročení obratu 25 mil. Kč). Do 9. 8. 2011 měl povinnost vést daňovou evidenci podle § 7b zákona o daních z příjmů za účelem zjištění základu daně a daně z příjmů.

Příklad 1.3: Podnikatel (fyzická osoba) dosáhl v roce 2006 obratu 30 mil. Kč. Musí vést účetnictví?

Řešení:

Podnikatel se stal od 1. 1. 2007 účetní jednotkou a od 1. 1. 2008 povede účetnictví6 minimálně po dobu pěti let, neboť jeho obrat v roce 2006 převýšil částku 25 mil. Kč7.

Příklad 1.4: Obrat podnikatele byl v roce 2006 ve výši 22 mil. Kč a v roce 2007 dosáhl 26 mil. Kč. Od jakého data povede účetnictví?

Řešení:

Od 1. 1. 2007 se stal účetní jednotkou, avšak od 1. 1. 2008 účetnictví vést nemusí (nedosáhl v roce 2006 obratu 25 mil. Kč). Znovu se stane účetní jednotkou od 1. 1. 2008 a účetnictví povede od 1. 1. 2009 (minimálně po dobu pěti let).

1.3 Cíl daňové evidence

Daňová evidence slouží ke zjištění základu daně z příjmů (je vstupní databází pro daňové přiznání), ale pokud bude průběžně vedena, má i druhý užitek, neboť poskytuje přehled o stavu a pohybu majetku a dluhů podnikatele (firmy) a je tedy využitelná pro ekonomické rozhodování, pro řízení firmy. Stejně jako účetnictví se opírá o prvotní doklady, z nich provádí záznamy, které dále třídí a sumarizuje. Postup zpracování daňové evidence je schematicky znázorněn na obrázku 1.2.

Obr. 1.2 Postup vedení daňové evidence

Z obrázku je zřejmé, že poslední fází je zpracování daňového přiznání, které předkládá podnikatel na konci příslušného zdaňovacího období správci daně. Do daňového přiznání musí být promítnuty i případné rozdíly mezi daňovou evidencí a skutečným stavem majetku a závazků podnikatele, zjištěným na konci zdaňovacího období (tečkovaná vazba na obrázku 1.2). Zpětné (čárkované) vazby na obrázku pak znázorňují kontrolní funkci správce daně.

Dalším úkolem daňové evidence je zajistit povinnosti plynoucí podnikateli z § 11 zákona č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, pokud je registrovaným plátcem této daně. Daňová evidence musí poskytovat zejména údaje potřebné pro správné stanovení daňové povinnosti a musí být vedena v členění potřebném pro sestavení měsíčního nebo čtvrtletního daňového přiznání. Plátce DPH je povinen vést také evidenci uskutečněných plnění, která nejsou zdanitelná.

Příklad 1.5: Podnikatel, který vedl jednoduché účetnictví, přešel od 1. 1. 2004 na daňovou evidenci. Musí i nadále vést evidenci veškerých příjmů (i nezdanitelných) a veškerých výdajů (i daňově neuznatelných)?

Řešení:

V právních normách pro daňovou evidenci není tato povinnost explicitně vyjádřena, avšak přijímá-li poplatník daně z příjmů fyzických osob provozující podnikatelskou a jinou samostatnou výdělečnou činnost platby, je kromě evidence stanovené obecně závaznými právními předpisy povinen vést evidenci (záznamy) denních tržeb8. Z toho plyne, že vede-li podnikatel pokladnu, musí vést pokladní deník a zajistit i jeho návaznost na bankovní účty. Jinak řečeno musí prokázat stav a pohyb veškerého peněžního majetku v pokladně i na účtech, který souvisí s podnikáním (zahrnutého v obchodním majetku).

1.4 Daň z příjmů a solidární daň od roku 2013

Pro rok 2012 i rok 2013 platí základní sazba daně 15 %.

Na zdaňovací období 2013 až 2015 se zvyšuje tato sazba nad stanovený limit základu o tzv. solidární daň ve výši 7 %.

Výpočet je odvislý od průměrné mzdy podle zákona upravující pojistné na sociální zabezpečení.

Pro rok 2013 činí tato průměrná mzda 25 884 Kč (vyhláška č. 324/2012).

Poplatník se solidární daní (tj. i zaměstnanec) si musí podat sám daňové přiznání poprvé za rok 2013 (§ 38/4).

Solidární zvýšení daně u zálohy zaměstnance (§ 38ha):

Solidární zvýšení daně u zálohy činí 7 % z kladného rozdílu mezi příjmy zahrnovanými do základu pro výpočet zálohy (= hrubá mzda) a 4násobkem průměrné mzdy stanovené podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení.

Mzdový list musí za každý kalendářní měsíc obsahovat částku tohoto rozdílu.

Příklad: Pro rok 2013 bude solidární zvýšení měsíčních záloh, pokud měsíčně základ bude vyšší než 4 × 25 884 Kč = 103 536 Kč.

Solidární zvýšení daně (§ 16a):

Solidární zvýšení daně činí 7 % z kladného rozdílu mezi součtem příjmů zahrnovaných do dílčího základu daně podle § 6 (= hrubá mzda) a dílčího základu daně podle § 7 (z podnikání) v příslušném zdaňovacím období a 48násobkem průměrné mzdy stanovené podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení.

Příklad: Pro rok 2013 bude solidární zvýšení daně v daňovém přiznání, pokud roční základ bude vyšší než 48 × 25 884 Kč = 1 242 432 Kč.

2 Forma aobsah daňové evidence

Daňová evidence obsahuje údaje o:

• příjmech avýdajích,

• majetku azávazcích podnikatele.

2.1 Obsah daňové evidence

Charakteristickým rysem evidovaných peněžních ihmotných toků je jejich příčinný vztah kpodnikání tj. jsou získávány zprodeje výrobků, zboží aslužeb (kladné přítoky– pozitivní cash flow) avynakládány na dosažení, zajištění audržení příjmů (záporné toky– negativní cash flow). Ztohoto zorného úhlu by měla daňová evidence zachytit všechen majetek azávazky podnikatele (firmy), které ovlivňují základ daně zpříjmů. Jde omajetek firmy, který je třeba kjejí hospodářské činnosti, azískané finanční zdroje (cizí kapitál), které se podílí na krytí majetku firmy. Zákon č.513/1991Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů, označuje tento majetek jako obchodní majetek9. Strukturu obchodního majetku, který je pořizován aužíván podnikatelem, znázorňuje obrázek 2.1.

Obr. 2.1 Struktura majetku podnikatele (firmy)

Závazky jsou definovány jako dluhy vůči věřitelům či dodavatelům, příp. jako povinnost provést vurčité době sjednanou službu. Vdobě, kdy není nutné peněžní závazky uhradit, slouží jako zdroj peněz (tzv. obchodní úvěr). Vdaňové evidenci je zachycen majetek, který se podnikatel rozhodl vložit do svého obchodního majetku.

2.2 Forma daňové evidence

Podnikatel spříjmy zpodnikatelské nebo jiné samostatné výdělečné činnosti může do daňové evidence zaznamenat pouze výdaje spojené smajetkem zahrnutým vobchodním majetku. Pro účely daně zpříjmů fyzických osob se obchodním majetkem rozumí souhrn majetkových hodnot (věcí, pohledávek ajiných práv apenězi ocenitelných hodnot), které jsou ve vlastnictví podnikatele (firmy) akteré byly nebo jsou obsahem daňové evidence. Nemovitosti nebo movité věci se přitom zahrnou do obchodního majetku celé aupodílového spoluvlastnictví jejich část ve výši spoluvlastnického podílu, ato bez ohledu na to, zda je vložená nemovitost nebo movitá věc používána pro podnikání zčásti nebo celá.

Dnem vyřazení majetku zobchodního majetku podnikatele se rozumí den, který je zapsán vdaňové evidenci. Vyřazením majetku zobchodního majetku (např. domu, ve kterém podnikal pro jeho osobní potřebu) nevzniká podnikateli žádný zdanitelný příjem, ten by nastal až vpřípadě následného prodeje. Výdaje (náklady) podle §24 zákona odaních zpříjmů lze zapsat do daňové evidence pouze vprokázané výši ajen do výše stanovené zákonem.

Forma daňové evidence se bude odvíjet od jednotlivých složek obchodního majetku. Pro peněžní prostředky se přitom jeví jako vhodná evidence vdeníku příjmů avýdajů apro ostatní složky majetku azávazků pak evidenční karty, nejčastěji velektronické podobě. Schématicky je struktura daňové evidence podnikatele znázorněna na obrázku 2.2.

Obr. 2.2 Struktura daňové evidence podnikatele

Příklad 2.1: Musí mít podnikatel zřízen pro běžné podnikání bankovní účet?

Řešení:

Současná platná právní úprava obecně nepředepisuje tuto povinnost. Výjimkou je podnikatel, který je plátcem DPH, neboť vpřípadě nadměrného odpočtu finanční úřad poukazuje vrácenou daň zpřidané hodnoty na účet stanovený podnikatelem. Od 1. 7. 2004 vstoupil navíc vplatnost zákon č.254/2004Sb., oomezení plateb vhotovosti, podle něhož musí podnikatelé hradit ipřijímat platby nad 15000 eur jen bezhotovostně (ze svého běžného účtu, nikoliv zpokladny).

2.3 Způsoby oceňování majetku azávazků

Podnikatelé oceňují azapisují do daňové evidence majetek azávazky:

a) kokamžiku uskutečnění hospodářské transakce,

b) kposlednímu dni zdaňovacího období.

Koceňování vdaňové evidenci se používají následující druhy cen:

• pořizovací cena, tj. cena, za kterou byl majetek pořízen anáklady související sjeho pořízením,

• reprodukční pořizovací cena, tj. cena, za kterou by byl majetek pořízen vdobě, kdy se vykazuje vdaňové evidenci,

• vlastní náklady, které zahrnují přímé náklady vynaložené na výrobu nebo jinou činnost, anepřímé náklady, které se kvýrobě nebo kjiné činnosti vztahují,

• jmenovitá hodnota,

• vstupní cena hmotného majetku, kterou se rozumí pořizovací cena (je-li majetek pořízen úplatně), vlastní náklady (je-li pořízen nebo vyroben ve vlastní režii), hodnota nesplacené pohledávky zajištěné převodem práv (uhmotného movitého majetku, který zůstává ve vlastnictví věřitele), reprodukční pořizovací cena zjištěná podle zvláštního právního předpisu10 (vostatních případech nabytí), cena zjištěná pro účely dědické adarovací (při nabytí majetku zděděním nebo darováním), hodnota technického zhodnocení11,

• zůstatková cena, která se určí jako rozdíl mezi vstupní cenou hmotného majetku acelkovou výší odpisů stanovených podle zákona odaních zpříjmů ato itehdy, když do výdajů na zajištění zdanitelných příjmů zahrnul podnikatel pouze poměrnou část odpisů (umajetku užívaného zčásti kpodnikání) nebo když uplatňoval vněkterých zdaňovacích obdobích výdaje procentem zpříjmů.

Pro účely daňové evidence se hmotný (dlouhodobý) majetek12 oceňuje vstupní nebo zůstatkovou cenou. Pohledávky vstupují do daňové evidence ve jmenovité hodnotě nebo vpořizovací ceně upohledávek nabytých postoupením, event. vceně zjištěné pro účely daně dědické nebo darovací upohledávek nabytých děděním nebo darováním.

Ostatní majetek se oceňuje pořizovací cenou, je-li pořízen úplatně, vlastními náklady13, je-li pořízen ve vlastní režii, nebo cenou zjištěnou pro účely daně dědické nebo darovací. Závazky se oceňují při vzniku jmenovitou hodnotou, při převzetí pořizovací cenou. Peněžní prostředky aceniny se oceňují jejich jmenovitými hodnotami. Pořizovací cenou pozemku je cena včetně porostu, pokud se nejedná opěstitelský celek trvalých porostů.

Do pořizovací ceny majetku pořízeného formou finančního leasingu snáslednou koupí najaté věci se zahrnou výdaje související sjeho pořízením, hrazené nájemcem. Vpřípadě úplatného pořízení nemovitých amovitých věcí, majetkových práv, pohledávek azávazků nebo části uvedeného majetku azávazků za jednu pořizovací cenu, se cena jednotlivých složek majetku stanoví vpoměrné výši kceně jednotlivých složek majetku oceněných podle zvláštního právního předpisu6, svýjimkou peněz, cenin, pohledávek azávazků.

2.4 Skutečný stav majetku azávazků

Pravidla pro daňovou evidenci výslovně nestanoví povinnost inventarizace majetku azávazků. Ukládá pouze vést evidenci zásob, hmotného majetku, pohledávek azávazků azjistit skutečný stav na konci zdaňovacího období. Otomto zjištění sepíše podnikatel zápis. Opřípadné rozdíly upraví základ daně podle §24 a25 zákona odaních zpříjmů.

Zjistí-li podnikatel na konci období nebo vjeho průběhu, že uněho došlo např. kúbytku zásob, aniž by tyto prodal či použil pro svoji činnost, pak se jedná oškodu na straně podnikatele apříslušné výdaje spojené spořízením předmětných zásob jsou daňovým výdajem do výše náhrady, jak stanoví §25 zákona. Došlo-li ke škodě neznámým pachatelem, ato podle potvrzení policie, jsou příslušné výdaje výdaji daňovými podle §24 zákona.

Obdobně se postupuje inapř. vpřípadě ztráty hmotného majetku. Zůstatková cena hmotného majetku vyřazeného vdůsledku škody je podle §25 zákona daňovým výdajem do výše náhrady. Jedná-li se oškodu způsobenou neznámým pachatelem podle potvrzení policie, je zůstatková cena daňovým výdajem.

2.5 Daňový doklad

Daňová evidence slouží ke stanovení základu daně podnikatelů (fyzických osob), kteří nejsou účetní jednotkou adosud vedli jednoduché účetnictví. Na rozdíl od jednoduchého účetnictví nevymezuje daňová evidence povinné náležitosti daňového dokladu. Jejím prostřednictvím prokazují daňoví poplatníci (podnikatelé) vynaložené náklady na dosažení příjmů zpodnikání. Evidence je průkaznou tehdy, lze-li zápisy doložit odpovídajícím způsobem aje-li vsouladu se skutečným stavem majetku azávazků zjištěným na konci zdaňovacího období. Daňový doklad by tedy měl obsahovat, obdobně jako účetní doklady, alespoň tyto náležitosti:

• označení dokladu,

• obsah transakce ajejí účastníky,

• peněžní částku (informaci oceně za jednotku amnožství),

• datum uskutečnění transakce,

• datum vyhotovení dokladu (není-li shodné sdatem uskutečnění transakce),

• podpis oprávněné osoby.

Uregistrovaných plátců daně zpřidané hodnoty jsou náležitosti daňového dokladu vymezeny vzákoně odani zpřidané hodnoty, který navíc vyžaduje daňové identifikační číslo asídlo nebo místo plátce apříjemce zdanitelného plnění, výši ceny bez daně celkem, sazbu daně azaokrouhlenou výši daně. Jde otzv. běžný daňový doklad, který může být izjednodušený (uzdanitelných plnění do 10000Kč vč.DPH), nebo otzv. doklad opoužití.

Podnikatelům je ponechána volnost ipokud jde ookamžik, ke kterému se do evidence zapisují jednotlivé případy, až na evidenci kdílčímu základu daně podle §9 zákona odaních zpříjmů, kdy poplatníci jsou povinni vést záznamy opříjmech askutečných výdajích včasovém sledu.

Příklad 2.2: Pan Kvapil hodlá podnikat jako ekonomický poradce, aproto uskutečnil následující kroky:

a) požádal ovydání živnostenského listu auhradil poplatek 1000Kč,

b) na žádost ovýpis zrejstříku trestů vylepil kolek vhodnotě 50Kč,

c) za zhotovení razítka zaplatil 380Kč,

d) za své služby obdržel vhotovosti první odměnu ve výši 3000Kč,

e) zpokladny převedl částku 1000Kč na nově zřízený účet uKB asoučasně uhradil poplatek za zřízení účtu 200Kč.

Jaké doklady bude podnikatel potřebovat kzápisu uvedených kroků do daňové evidence?

Řešení:

1. Nejprve musí pan Kvapil vložit do pokladny minimální hotovost 1430Kč, aby mohl hradit své počáteční výdaje avystaví příjmový pokladní doklad (PP) na tuto částku.

2. Na částku 1000Kč, kterou zaplatil za vydání živnostenského listu příslušnému odboru městského úřadu, má potvrzení ztamní pokladny (krok a).

3. Potvrzení onákupu kolku zpošty za 50Kč (krok b).

4. Paragon na částku 380Kč za nákup razítka (krok c).

5. Příjmový pokladní doklad na inkasovanou odměnu 3000Kč za provedené služby (krokd).

6. Výdajový pokladní doklad (VP) na částku 1000Kč převáděnou na nově zřízený bankovní účet (krok e).

7. Výpis zbankovního účtu podnikatele (BV) na částku 1000Kč– příjem převedeného vkladu (krok e).

8. Výpis zbankovního účtu na částku 200Kč– výdaj za zřízení účtu (krok e).

2.6 Zákon odaních zpříjmů § 7b Daňová evidence

Úplné znění tohoto paragrafu:

(1) Daňová evidence zajišťuje zjištění základu daně zpříjmů aobsahuje údaje o

a) příjmech avýdajích, včlenění potřebném pro zjištění základu daně,

b) majetku azávazcích.

(2) Pro obsahové vymezení složek majetku vdaňové evidenci se použijí zvláštní právní předpisy oúčetnictví, není-li dále stanoveno jinak.

(4) Zjištění skutečného stavu zásob, hmotného majetku, pohledávek azávazků provede poplatník kposlednímu dni zdaňovacího období. Otomto zjištění provede zápis. Opřípadné rozdíly upraví základ daně podle § 24 a25.