Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Štěpánka Lubinová a kolektiv

Stínění oken

žaluzie, rolety, markýzy a slunolamy

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5297. publikaci

Odpovědná redaktorka Věra Slavíková
Jazyková korektura Ing. Martina Mojzesová
Sazba Ing. Martina Mojzesová
Počet stran 112
První vydání, Praha 2013
Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© Grada Publishing, a.s., 2013
Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2013
Cover Photo © SERVIS CLIMAX a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-247-4579-4

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Jan Löffelmann.

ISBN 978-80-247-8742-8 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-8743-5 (ve formátu EPUB)

Úvodem

Slunce je zdrojem energie, světla a tepla, ale současně nás jeho přemíra unavuje, oslabuje, případně nám někdy způsobuje až zdravotní problémy. Rádi bychom ho proto někdy nechali proudit do svých obydlí a kanceláří, a jindy mu v tom zase zabránili. Stínicí prvky nám v tom mohou být dobrými pomocníky a zabránit tomu, aby se naše obydlí přehřívala, aby nás slunce v místnosti oslňovalo, na druhou stranu nám umožní, abychom v zimě slunečních paprsků využili k nepřímému vyhřívání našeho obydlí nebo zabránili jeho ochlazování silným větrem a chladem.

Publikace Stínění oken je první knihou z oboru stínicí techniky, která podává ucelený přehled o stínění v celé jeho šíři. Není zatížena marketingovými informacemi konkrétního výrobce a v tomto směru je přísně nezávislá.

Kniha je v podstatě příručkou, která vám pomůže zorientovat se v možnostech zastínění oken, teras, balkonů nebo také zahrad a poradí vám, nad čím se máte zamyslet, než se rozhodnete pro koupi stínicího prvku, respektive ještě předtím, než si necháte připravit projekt. Ukáže vám možnosti využití jednotlivých druhů stínění, vhodnost jejich použití podle účelu, který potřebujete. Po přečtení této knihy budete dokonce vědět, které typy stínění vám umožní snížit náklady na vaše bydlení po stránce energetické náročnosti.

Je určena široké veřejnosti, zejména vám všem, kteří uvažujete o pořízení stínicí techniky, ať už do nového bytu či domu, nebo již do stávajícího obydlí či v rámci rekonstrukce.

Vzhledem k odborně-populárnímu charakteru (vychází v edici Profi & hobby) publikace neobsahuje podrobný popis technických vlastností a faktorů potřebných pro profesionály ve výrobě, nýbrž podává ucelený a přehledný souhrn informací nezbytných k tomu, aby si čtenář mohl zvolit správný typ stínění pro svou konkrétní potřebu. V úvodních kapitolách se seznámíte s obecnými vlastnostmi stínění, jeho možnostmi a základním rozdělením. V následujících kapitolách se dozvíte podrobnější informace o jednotlivých typech stínicích prvků a jejich specifickém využití. Závěrem vás seznámíme s aktuálním trendem – propojením stínicí techniky se systémy automatického řízení budovy a nabídneme praktické tipy pro výběr vhodného stínění.

Ve své profesi působím jako výkonná manažerka Sdružení výrobců stínicí techniky a jejích částí, jsem v tomto oboru tudíž zástupcem nezávislého subjektu. Na publikaci jsem navíc spolupracovala s odborným technickým týmem tohoto sdružení, který je tvořen odborníky z předních výrobních firem v oboru stínění v České republice. Tato skupina profesionálů z praxe je zárukou správnosti a aktuálnosti uváděných informací.

Praha, 2013 Štěpánka Lubinová

Poděkování

Dovolte mi, abych tímto poděkovala všem, kteří mi byli nápomocni při tvorbě této knihy, a to jak přímo – spoluprací na jednotlivých kapitolách či jejich korekturami, tak nepřímo – předáváním svých zkušeností v době, která přípravě knihy předcházela. Jedná se zejména o členy Sdružení výrobců stínicí techniky a jejích částí, kteří neúnavně zodpovídali mé dotazy, prováděli odborné korektury a poskytli také většinu obrazového materiálu. Děkuji také RNDr. Jiřímu Hejhálkovi za jeho ochotu přispět svými vědomostmi a doporučeními, kterých si nesmírně cením.

Tato kniha je prvním uceleným přehledem stínicích výrobků na českém trhu a věřím, že čtenářům poskytne smysluplný a užitečný podklad pro správnou volbu optimálního zastínění jejich obydlí nebo pracoviště.

1

Historie a vývoj stínicí techniky

1.1 Normy a právní předpisy

Ochrana soukromí a ochrana před sluncem nejsou témata, která by byla aktuální až dnes. Odjakživa lidé usilovali o to, aby si ochránili soukromí. Chtěli si kolem sebe vytvořit určitý prostor, který zůstane skrytý pohledům a přístupu veřejnosti. Proto – brzy poté, co se naučili stavět obydlí a domy – vynalezli také zařízení sloužící k tomu, aby bylo možné v případě potřeby uzavřít nezbytné otvory určené k osvětlení a větrání. Přestali tak spoléhat pouze na přirozené stínění, způsobené například vegetací, terénními nerovnostmi nebo okolními budovami.

| Obr. 1 Přirozené stínění

Na začátku vývoje stínění stály sklápěcí nebo posuvné okenice ze dřeva, které se zpočátku používaly pouze v noci. Sklápěcí okenice mohly být ale aretovány pouze ve zcela otevřeném nebo zcela zavřeném stavu. Posuvné už přece jen nabízely řešení s variabilním rozsahem otevření.

V Orientu prosazovali žárliví panovníci, kteří měli více manželek, vývoj pouze jednostranně průhledných okenic. Měly sice umožňovat lidem pohled do vnějšího světa, naproti tomu mělo být zabráněno, aby cizí viděli dovnitř domů. Toho dosáhli řemeslníci z Orientu tím, že do vnějšího dřevěného rámu vsadili šikmo nastavená prkénka.

| Obr. 2 První uměle vytvořené stínění pochází od žárlivých panovníků z Orientu.

Další vývoj tohoto systému byl patentován poprvé v 19. století ve Francii pod pojmem „jalousie“ (= francouzský výraz pro žárlivost). Díky žárlivosti tak tento stínicí prvek dostal svůj dnešní název. Tato žaluzie disponovala jako zvláštností regulovatelnými, později dokonce otočnými prkénky, tak zvanými lamelami. Nyní bylo konečně možné ochranu soukromí nastavit zcela podle potřeby. Tento systém se navíc jevil jako výtečně vhodný ke zmírnění příliš silného přímého slunečního záření.

Od chvíle, kdy v roce 1854 začala první německá továrna na výrobu žaluzií vyrábět dřevěné žaluzie, se princip fungování lamel pospojovaných šňůrkami a pásky (a tím plynule nastavitelných) nezměnil. Dřevěné žaluzie jsou nabízeny stále, nicméně moderní zpracování dřeva umožňuje vyrábět podstatně tenčí a flexibilnější lamely, a své uplatnění kromě toho nalezly i další materiály.

Po roce 1990 se obor stínicí techniky vyvíjel v návaznosti na rozvoji stavebního průmyslu, a to od výrobků pro interiérové stínění (například interiérové horizontální žaluzie, vertikální žaluzie, interiérové rolety) až k výrobkům pro exteriérové stínění, které začaly být hromadně využívány při prudkém nárůstu výstavby nových budov a rodinných domů po roce 1993 (například venkovní rolety a žaluzie, markýzy a slunolamy).

V této době došlo také k významnému uplatnění nových stavebních technologií a materiálů a narůstající výstavba rodinných a bytových domů a rekonstrukce starších panelových domů s sebou přinesly nové požadavky na zastínění moderních oken s dvojitým sklem (plastová, hliníková i dřevěná eurookna).

Tato situace vedla k velkému rozvoji a nárůstu výroby stínicí techniky včetně uplatnění nových výrobků (například interiérové horizontální žaluzie s ovládacím řetízkem – tzv. ISO provedení na nová okna s dvojskly) či materiálů (například stínicí textilie pro interiérové i exteriérové rolety polopropustné pro světlo – tzv. screeny ze sklotextilu či polyesteru). S rozvojem výpočetní techniky a elektroniky došlo k významnému uplatnění řídicích systémů pro stínicí výrobky (postupně od analogových k digitálním systémům řízení).

Současně se ukázalo, že výrobky na nové stavby je nutné zapracovat již do projektové dokumentace, neboť dodatečná aplikace je velmi problematická, a to jak z technických důvodů (dodatečná montáž ve výškách, kotvení a rozměry výrobků, možnost ovládání – otvory pro ovládací mechanismus či přívodní kabel k motoru), tak z důvodů estetických (vzhled fasády bývá oproti původnímu projektu pozměněn či narušen) a v neposlední řadě z důvodů finančních – každý dodatečný zásah znamená další náklady, obzvláště pokud nechceme, aby výsledek vypadal nevzhledně a rušivě. Z těchto důvodů opravdu velmi doporučuji, abyste svůj záměr týkající se pořízení stínicí techniky dobře promysleli a konzultovali jak s architektem, tak případně s dodavateli a výrobci stínicích výrobků a oken, a to ještě předtím, než přistoupíte k vypracování projektu.

2

Možnosti využití prvků stínění

Jaký užitek vám tedy může stínicí technika přinést? Základním známým účinkem stínění je to, že zamezuje pronikání slunečních paprsků do interiéru budovy atím zabraňuje jeho přehřívání aoslňování obyvatel. Podle druhu použitého stínění může být zachyceno až 100 % slunečních paprsků (to například při použití tzv. zatemňujících materiálů).

| Obr. 3 Princip stínění

Použití stínění je však mnohem širší aposkytuje nám službu votázkách:

▶ tepelné pohody– zamezí úniku tepla vzimě apřílišnému přehřívání interiéru vlétě;

▶ světelné pohody– reguluje světlo vmístnosti, zamezuje oslnění, zabraňuje odrazu slunečního záření od předmětů vmístnosti apřitom umožňuje vizuální kontakt sprostředím okolo boudovy;

▶ zvukové pohody– snižuje hluk pronikající zvnějšku budovy;

▶ dobré kvality vzduchu– umožňuje udržení svěžího azdravého ovzduší, aniž by musela být omezena funkčnost stínění (možnost větrání současně se stíněním).

Protože veřejnosti je znám především vliv stínění vletním období, bude jistě užitečné zdůraznit jeho vliv právě vobdobí zimním. Jako ukázka účinnosti stínění vzimním období poslouží pohled na část rodinného domu okem termokamery – obr. 4, 5 (ikdyž jde samozřejmě ozjednodušenou ukázku této problematiky, pro základní představu otomto vlivu postačí).

| Obr. 4 Všechna okna domu na této fotografii jsou vybavena vnitřními vertikálními žaluziemi avenkovními roletami. Na levém horním okně jevertikální žaluzie zavřená (vpravo otevřená) aupravého spodního okna jezavřená venkovní roleta (zatímco vlevodoleje otevřená).

| Obr. 5 Situace zobrázku 4 záběrem termokamery– tepelné úniky jsou zcela zřejmé.

V současné době, která přináší stále vyšší nároky na energetickou úspornost budov, se navíc ukazuje, že efektivní použití stínicí techniky vnávaznosti na sofistikované systémy řízení je významným prvkem přispívajícím kúspoře provozních nákladů budov akvytvoření optimálního pracovního aživotního prostředí uvnitř. To je další důvod kpromyšlenému přístupu kpořízení stínění do vašeho obydlí.

2.1 Stínění aenergetická náročnost budovy

Poslední odstavec předchozí kapitoly si zaslouží důkladnější vysvětlení.

Řada vědeckých studií aměření (jednou znich je například Delftská studie1– pozn. aut.) dokazuje, že správně vybraná avhodně řízená stínicí technika má vliv na snížení nákladů na vytápění budovy vzimě ana její chlazení vlétě. Je dokonce prokázáno, že je možno zcela eliminovat klimatizační zařízení, což radikálně zkrátí návratnost investice do stínění anapříklad pro alergiky je vřadě případů toto opatření nejen optimálním, ale také jediným řešením.

Jedním ze závěrů Delftské studie je například to, že ve spotřebě energií na chlazení budovy (v letním období) ana její vytápění (v zimním období) je možná celková úspora až 29 %, ato díky sofistikovaným systémům řízení budovy.

Konkrétní vyjádření vlivu stínění na energetickou náročnost budovy je možné například prostřednictvím hodnoty tzv. redukčního součinitele Fc příslušné clony, definované dle DIN 4108. Hodnota tohoto součinitele se může pohybovat mezi 0 (teoreticky nejlepší ochrana proti slunečnímu záření) a1 (žádná ochrana proti slunečnímu záření).

Výpočet součinitele Fc není exaktně popsán, neboť účinnost protisluneční ochrany závisí na mnoha faktorech. Nejvíce ovlivňujícími faktory jsou součinitel transmise záření samotné clony, úhel dopadajícího slunečního záření aúčinnost odvětrávání prostoru mezi clonou avýplní otvorů. Obecně však platí hodnoty dle DIN4108, viz tab. 1.

| Tab. 1 Hodnoty redukčního součinitele Fc dle DIN 4108

Bez clony

1