Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

prof. Ing. Jaromír Veber, CSc., doc. Ing. Jitka Srpová, CSc., a kolektiv

Podnikání malé a střední firmy

3., aktualizované a doplněné vydání

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 4963. publikaci

Autorský kolektiv:

Ing. Zdeňka Cardová – autorka kap. 4.2.5, 4.2.6, 4.2.7

prof. Ing. Zuzana Dvořáková, CSc. – spoluautorka kap. 4.3

Ing. Blanka Habrmanová – autorka kap. 2.1.3, 4.1.7

Ing. Ladislav Hartman – autor kap. 5.3

Ing. Jindřich Hrabal, Ph.D. – spoluautor kap. 5.5

Ing. Filip Krejčí – autor kap. 3.2

Ing. Miroslav Křížek, Ph.D. – autor kap. 4.1.5

Ing. Markéta Kubálková, Ph.D. – autorka kap. 5.1

Ing. Vilém Kunz, Ph.D. – autor kap. 2.1.4

prof. Ing. Zdeněk Mikoláš, CSc. – spoluautor kap. 1.1, 2.1, 2.2

Ing. Jana Müllerová – autorka kap. 3.1, spoluautorka kap. 4.2.8

Ing. Ondřej Pešek – autor kap. 4.4

Mgr. Jan Sekanina – spoluautor kap. 4.3

doc. Ing. Jitka Srpová, CSc. – vedoucí autorského kolektivu, koordinace autorského týmu, autorka

kap. 2.3.1, 3.3, spoluautorka kap. 1.1, 1.2, 2.1, 2.3.2, 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4, 4.4, 5.4, 5.5

Ing. Ivana Svobodová, Ph.D. – spoluautorska kap. 5.2, 5.4.1

Ing. Josef Šiman – spoluautor kap. 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4

prof. Ing. Jaromír Veber, CSc. – vedoucí autorského kolektivu, autor kap. 2.3.3, 4.1.1, 4.1.2, 4.1.3,

4.1.4 , 4.1.6, 4.6, spoluautor kap. 1.1, 1.2, 2.1.2, 2.2, 4.2.8, 4.3, 4.4, 5.2, 5.4

Ing. Jaromír Veber – autor kap. 4.5

Ing. Vladimír Vojík – spoluautor kap. 2.3.2

Odborně recenzovali:

doc. Ing. Emil Vacík, Ph.D.

doc. Ing. Elena Šúbertová, Ph.D.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Odpovědná redaktorka Mgr. Olga Tesařová

Sazba Milan Vokál

Počet stran 336

Třetí vydání, Praha 2012

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2012

Cover Photo © fotobanka allphoto

ISBN 978-80-247-4520-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8310-9 ve formátu PDF

ISBN 978-80-247-8311-6 ve formátu EPUB

O hlavních autorech

Prof. Ing. Jaromír Veber, CSc.

Absolvent Fakulty výrobně-ekonomické Vysoké školy ekonomické v Praze, docent v oboru ekonomika průmyslu (1988), docent v oboru podnikové hospodářství (1999). V roce 2002 byl jmenován profesorem. Od roku 1994 je vedoucím katedry managementu, od roku 2006 je děkanem Fakulty podnikohospodářské VŠE v Praze. Odborně se zaměřuje na produktový a provozní management, management kvality a environmentu, prosperitu a výkonnost organizací, krizové řízení. Je manažerem kvality (DGQ a EOQ 1995), absolventem tréninkového kurzu pro experty-hodnotitele modelu EFQM (2000). Je autorem nebo spoluautorem řady odborných publikací, například Management – základy, prosperita, globalizace (Management Press 2000, druhé vydání 2009), Management kvality, environmentu a bezpečnosti (Management Press 2006, druhé vydání 2010), Řízení jakosti a ochrana spotřebitele (Grada Publishing 2002, druhé vydání 2006), řady vysokoškolských skript, více než sta odborných statí atd. Působil také jako poradce pro zavádění systémů managementu kvality a environmentu (cca 70 úspěšných aplikací zakončených certifikáty).

Doc. Ing. Jitka Srpová, CSc.

Absolventka Fakulty výrobně-ekonomické Vysoké školy ekonomické v Praze, kandidát ekonomických věd v oboru ekonomika průmyslu (1992), docent v oboru podnikové hospodářství (1999). Je vedoucí sekce malých a středních podniků na katedře managementu, garantem vedlejší specializace Malé a střední podniky v tržním prostředí na Fakultě podnikohospodářské VŠE v Praze. Je garantem předmětů Podnikání malé a střední firmy a Podnikatelské praktikum. Odborně se zaměřuje na problematiku managementu malých a středních podniků, podnikání, podnikatelské projekty, společenskou odpovědnost firem. Je spoluautorkou vysokoškolských učebnic, například Management – základy, prosperita, globalizace (Management Press 2000), Podniková ekonomika (C. H. Beck 2006), Podnikání malé a střední firmy (Grada 2005, 2008), Základy podnikání (Grada 2010), Podnikatelský plán a strategie (Grada 2011). Je garantem společného studijního programu VŠE v Praze a ČVUT Komerční inženýrství v průmyslu. Působí jako výkonná ředitelka International School of Business and Management.

Předmluva

Úspěšný podnikatel musí mít motiv k podnikání a také určité osobní předpoklady k podnikání. To však nestačí, musí mít také určité znalosti z oblasti podnikání. Ty může získat studiem nebo přímo v praxi formou pokusů a omylů.

Pro podnikatele a manažery jsme připravili knihu, která obsahuje teoretické poznatky i praktické zkušenosti z podnikání malých a středních firem. Snažíme se o komplexní pohled na firmu, tj. od založení firmy přes růst a řízení jednotlivých oblastí až po krizi a zánik. Ukazuje se, že na trhu je dostatek odborných textů, které se věnují jednotlivým oblastem podnikatelské činnosti, tj. managementu, ekonomice a finančnímu řízení, účetnictví, daňové problematice, řízení lidských zdrojů, marketingu atd. Stále však pociťujeme nedostatek literatury, která by poskytla začínajícím i existujícím malým a středním podnikatelům ucelený přehled nezbytných aktuálních poznatků týkajících se podnikatelských aktivit. Čtenářům nabízíme publikaci, která má charakter „příručky podnikání“, ve které podnikatel nalezne odpovědi na své typické otázky, resp. návody na řešení obvyklých situací nebo alespoň odkazy na místa, kde tyto odpovědi a návody může získat.

Vzhledem k tomu, že v oblasti teorie podnikání i v okolí firmy dochází k neustálým změnám, které podnikatel musí sledovat a respektovat, předkládáme čtenářům třetí, aktualizované a doplněné vydání. Aktualizace se týká zejména kapitol zaměřených na podporu malých a středních firem, finančního řízení malých a středních firem, řízení lidských zdrojů a legislativních požadavků na podnikání. Rozšířeny jsou kapitoly zaměřené na marketingové a obchodní činnosti, informační a komunikační zabezpečení, růst malých a středních firem, podnikání v nových technologiích a službách, krizové situace v podnikání a zánik podnikatelských subjektů.

za autorský kolektiv

Jitka Srpová

1 Co by měl podnikatel vědět

Kapitola přináší výklad základních pojmů apoznatků týkajících se existence, významu aomezení malých astředních firem. Přináší též řadu dalších poznatků, které mohou sloužit jako východisko krozhodnutí otom, zda se pustit do podnikání, jaké finanční podpory podnikání může podnikatel získat, případně na jaké instituce aorganizace se může obrátit, když potřebuje informace zoblasti podnikání.

1.1 Pojetí avýznam malých astředních firem

1.1.1 Vymezení základních pojmů

Zhistorického hlediska výraz podnikatel [entrepreneur] pochází zfrancouzštiny ave svém původním středověkém významu znamenal prostředník či zprostředkovatel. Byl to výraz, který odpovídal realitě, podnikatel tehdejší doby se podílel na zprostředkování zejména obchodů. Postupem času kobchodním aktivitám přibylo zprostředkování dodávek pro vládu. Již v18. století bylo zřejmé (R. Contillon), že stímto typem podnikání je spojeno riziko, apodnikatel se oddělil od rentiéra. Zatímco rentiér poskytuje kapitál za určitou cenu– rentu (úroky), podnikatel je osoba, která realizuje určitý projekt anese riziko jeho úspěchu nebo neúspěchu. Úspěch podnikání je tak do značné míry vázán na schopnosti (nápaditost, iniciativu, aktivitu) podnikatele. Ve 20. století se podnikateli přisuzuje idalší rys– atribut inovátora.

Vedle kontinentálního evropského pojetí pojmu podnikání apodnikatel [enterprise, entrepreneur] existuje angloamerický výraz pro podnikání [business] ve významu obchodování, účelová azisková aktivita.

Pojem „podnikání“ [enterprise] vposledních patnácti letech zcela zdomácněl vběžném slovníku, nicméně jeho interpretace není tak jednoduchá:

- Ekonomické pojetí– podnikání je zapojení ekonomických zdrojů ajiných aktivit tak, aby se zvýšila jejich původní hodnota. Je to dynamický proces vytváření přidané hodnoty.

- Psychologické pojetí– podnikání je činnost motivovaná potřebou něco získat, něčeho dosáhnout, vyzkoušet si něco, něco splnit. Podnikání vtomto pohledu je prostředek kdosažení seberealizace, zbavení se závislosti, postavení se na vlastní nohy apod.

- Sociologické pojetí– podnikání je vytvářením blahobytu pro všechny zainteresované, hledáním cesty kdokonalejšímu využití zdrojů, vytvářením pracovních míst apříležitostí.

- Právnické pojetí– podnikáním se rozumí soustavná činnost prováděná samostatně podnikatelem vlastním jménem ana vlastní odpovědnost za účelem dosažení zisku.[1]

Samozřejmě vliteratuře najdeme idalší definice: „Podnikání– proces vytváření čehosi jiného, čemuž náleží hodnota prostřednictvím vynakládání potřebného času aúsilí, přebírání doprovodných finančních, psychologických aspolečenských rizik azískávání výsledné odměny vpodobě peněžního aosobního uspokojení.“ (HISRICH 1996)

Ať tak či onak, kobecným rysům všech pojetí „podnikání“ patří:

- cílevědomá činnost,

- iniciativní, kreativní přístupy,

- organizování ařízení transformačních procesů,

- praktický přínos, užitek, přidaná hodnota,

- převzetí azakalkulování rizika neúspěchu,

- opakování, cyklický proces.

Podnikání nelze nařídit ani naplánovat, lze je však vyvolat nebo usnadnit. Vychází zvnitřní aktivity podnikavého člověka, která však může být utlumena nebo úplně potlačena různými bariérami (JÜNGER 2001).

V této souvislosti je třeba uvést ipojem „neoprávněné podnikání“, který je právně vymezen: „Osoba, která uskutečňuje činnost, kníž se podle zvláštních právních předpisů vyžaduje ohlášení nebo povolení, bez takového ohlášení nebo povolení, aosoby, které takovou činnost uskutečňují jménem jiné osoby anebo na její účet, odpovídají za škodu tím způsobenou; tím není dotčena jejich odpovědnost podle zvláštních právních předpisů.“[2]

I vpřípadě vymezení pojmu „podnikatel“ [entrepreneur] existuje mnoho definic:

- osoba realizující podnikatelské aktivity srizikem rozšíření nebo ztráty vlastního kapitálu,

- osoba schopná rozpoznat příležitosti, mobilizovat avyužívat zdroje aprostředky kdosažení stanovených cílů aochotná podstoupit tomu odpovídající rizika,

- iniciátor anositel podnikání– investuje své prostředky, čas, úsilí ajméno, přebírá odpovědnost, nese riziko scílem dosáhnout svého finančního aosobního uspokojení.

Také zde můžeme najít řadu společných rysů charakteristických pro osobu podnikatele:

- umění nacházet příležitosti, vytyčovat nové cíle,

- zabezpečení finančních prostředků nezbytných kpodnikání,

- schopnost organizovat podnikatelské aktivity (rozumět předmětu podnikání),

- podstupování rizika,

- sebedůvěra, vytrvalost, dlouhodobé nasazení, schopnost učit se ze zkušeností apod.

Do jisté míry se tomuto vymezení vymyká právní definice podnikatele uvedená vzákoně č.513/1991 Sb., obchodní zákoník, v§2. Podnikatel podle tohoto zákona je:

- osoba zapsaná vobchodním rejstříku,

- osoba, která podniká na základě živnostenského oprávnění,

- osoba, která podniká na základě jiného než živnostenského oprávnění podle zvláštních předpisů,

- fyzická osoba, která provozuje zemědělskou výrobu aje zapsána do evidence podle zvláštního předpisu.

Od podnikání apodnikatele je jen malý krůček kpojmu „podnik“ [enterprise]. Pro jeho vymezení existuje opět řada výkladů, jež závisí na hledisku, ze kterého je pojem interpretován:

- Nejobecněji jde osubjekt, v němž dochází kpřeměně zdrojů (vstupů) ve statky (výstupy).

- Obsáhleji je vymezen jako uspořádaný soubor prostředků, zdrojů, práv ajiných majetkových hodnot (ať vlastních či pronajatých), které slouží podnikateli kprovozování podnikatelských aktivit.

- Právně je interpretován jako soubor hmotných, jakož iosobních anehmotných složek podnikání. K podniku náleží věci, práva ajiné majetkové hodnoty, které patří podnikateli aslouží kprovozování podniku nebo vzhledem ksvé povaze mají tomuto účelu sloužit.[3]

- Podnikem se rozumí každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost, bez ohledu na jeho právní formu. K těmto subjektům patří zejména osoby samostatně výdělečně činné arodinné podniky vykonávající řemeslné či jiné činnosti aobchodní společnosti nebo sdružení, která běžně vykonávají hospodářskou činnost.[4]

V následujícím textu je používán pojem firma [firm] se stejným významem aobsahem jako pojem podnik.

S užším významem pojmu firma se setkáme vobchodním zákoníku, kde se uvádí, že obchodní firma (dále jen firma) je název, pod kterým je podnikatel zapsán do obchodního rejstříku. Firmou fyzické osoby musí být vždy její jméno apříjmení. Firma fyzické osoby může obsahovat dodatek odlišující osobu podnikatele nebo druh podnikání vztahující se zpravidla ktéto osobě nebo druhu podnikání.

Zastřešujícím pojmem pro podnikání, podnikatele apodnik je pojem „podnikavost“ [spirit of enterprise]. Lapidárně ji lze interpretovat jako dosahování „maxima slastí sminimem strastí“, jinými slovy jde oschopnost nacházet nejlepší řešení, dosahovat nejlepší výsledky při minimalizaci rizik. Můžeme ovšem přistoupit kještě obecnějšímu vymezení, kdy za podnikavost můžeme označit jakoukoliv činnost zaměřenou na objevování příležitostí ajejí převedení do reálné činnosti, jejímž výsledkem je splnění určitého, zpravidla ekonomického záměru.

Tímto vymezením se dostáváme na tenký led úvah, zda „podnikavost“ je pojem, který jednoznačně patří kpodnikatelským subjektům nebo jde opojem, který má opodstatnění ivoblasti neziskového sektoru. Autoři této kapitoly se domnívají, že může být použit vrůzných typech organizací. Uvedené stanovisko koresponduje snázory Hisricha (1996): „Podnikatelé se vyskytují všude– voblasti vzdělání, medicíny, výzkumu, práva, architektury, řízení sociální péče idistribuce.“

Vsouvislosti spodnikáním zaslouží vysvětlení ivýraz „živnost“ [trade]:

- vběžném povědomí je živnost spojována spodnikatelskými aktivitami malého rozsahu, obvykle provozovanými buď přímo živnostníkem, nebo za pomoci jeho rodinných příslušníků scílem „uživit“ sebe arodinu,

- z právního pohledu vyplývá –živnost je soustavná činnost provozovaná samostatně, vlastním jménem, na vlastní odpovědnost, za účelem dosažení zisku aza podmínek stanovených zákonem oživnostenském podnikání.[5]

Uvedené právní vymezení se příliš neliší od obecného vymezení podnikání uvedeného vobchodním zákoníku. Proto živnostenský zákon dále omezuje předmět živnosti tím, čím živnost nemůže být (provozování činností vyhrazených státu, právnickým osobám, dle autorského zákona apod.). Též vylučuje považovat za živnost činnosti fyzických osob, které jsou uskutečňovány podle zvláštních předpisů (jako jsou činnosti lékařů, lékárníků, stomatologů, veterinárních lékařů, advokátů, notářů, znalců atlumočníků, auditorů adaňových poradců, autorizovaných architektů ainženýrů, pojišťovacích agentů, pracovníků výzkumu, výroby adistribuce léčiv, nakládání svysoce nebezpečnými látkami, výchova avzdělávání ve školách,předškolních aškolských zařízeních zařazených do sítě škol, vzdělávání vbakalářských, magisterských adoktorských studijních programechapod.).

Bariéry podnikání [barriers of enterprise]– faktory, které způsobují, že člověk nechce, neumí nebo nemůže podnikat (JÜNGER 2001). Bariéry podnikání můžeme rozdělit do dvou skupin– na interní aexterní.

Interní bariéry jsou představovány faktory na straně potenciálního podnikatele, ty mohou mít tři základní příčiny:

- člověk nechce podnikat:

- nemá motiv kpodnikání (má např. dobré zaměstnání),

- má obavy zrizik podnikání (obava, strach, nedostatek sebedůvěry),

- osobní vlastnosti (nedostatek cílevědomosti, výdrže, preferování jistoty, nechuť vést lidi, řešit konflikty atd.),

- člověk neumí podnikat:

- chybí předmět podnikání (nápad, know-how pro podnikání),

- nedostatečná identifikace, hodnocení avyužití příležitostí,

- neznalost základních požadavků souvisejících spodnikáním (absence osvojení základního know-how podnikání),

- nedostatečné předpoklady pro výkon role podnikatele (sebeřízení, manažerské schopnosti, jednání sobchodními partnery atd.),

- člověk nemůže podnikat:

- nedisponuje potřebnými zdroji– zakladatelským azejména podnikatelským kapitálem,

- nedisponuje vhodnými prostory,

- chybí podpora relevantního okolí– důvěra rodiny, potenciálních společníků, peněžních ústavů apod.

Mezi externí bariéry patří řada faktorů, které jsou dány různými vnějšími podmínkami ajsou nezávislé na podnikateli. Jsou dány:

- právním prostředím:

- založení afungování podnikatelských aktivit (zákon oživnostenském podnikání, obchodní zákoník),

- provozování podnikatelských aktivit (obchodní vztahy, pracovněprávní vztahy, ekologické požadavky, bezpečnost aochrana zdraví při práci, požadavky na kvalitu produkce aochranu spotřebitele atd.),

- ekonomickým prostředím– účetní, daňové, celní, cenové adalší požadavky, podpora podnikání, zejména začínajících podnikatelů,

- podnikatelskou infrastrukturou– bankovní, pojišťovací, komunikační, vzdělávací, poradenské, informační služby, veřejná správa apod.,

- veřejným míněním– obecná atmosféra anázory na podnikání apodnikatele, prezentování pouze negativních příkladů atd.

Podnikatelské riziko [entrepreneurial risk]. Výklad tohoto pojmu souvisí srozhodováním podnikatele, které se týká různých podnikatelských aktivit. Většina rozhodování zaměřených zejména do budoucnosti vychází zurčitých předpokladů, které se mohou anemusí naplnit. Přitom je důležité, zda podnikatel zná budoucí vývoj určitých faktorů či nikoliv. Pokud podnikatel zná sjistotou možné důsledky svého rozhodování, můžeme hovořit orozhodování za jistoty. Bohužel pro podnikatelské aktivity jsou mnohem častější případy, kdy podnikatel nezná možné budoucí stavy, ani nezná pravděpodobnost, sjakou nastanou. Jeho rozhodování je zatíženo nejistotou– podnikatelským rizikem. Pro podnikatele je důležité, aby ve své činnosti zohledňoval aspekt rizika. Podnikatelské riziko jednoznačně souvisí se změnami, které jak uvnitř firmy, tak zejména ve vnějším prostředí probíhají. Přitom se přiznává, že většina těchto změn nemá jednoznačný, předvídatelný průběh, ale naopak je chaotická.

Z teorie (např. FOTR 2000) vyplývá, že existují jednak interní ajednak externí rizika:

- Interní rizika se projevují uvnitř firmy apodnikatel je schopen je víceméně řídit, patří mezi ně finanční síla organizace, zvládnutí výrobních (provozních) činností, produktů, personální management apod.

- Externí rizika se vztahují kfaktorům podnikatelského prostředí aobvykle je musí podnikatel respektovat, popř. se před nimi chránit, má však jen minimální možnosti kjejich ovlivňování. Příkladem externích rizik mohou být ekonomické změny (změny vdevizových kurzech, úrokových mírách, daňových povinnostech apod.), změny vtržním prostředí (v konkurenci, požadavcích zákazníků, obchodních podmínkách), změny vlegislativním prostředí (např. zpřísněné ekologické požadavky), změny situace na trhu práce apod.

Klastr je soubor regionálně propojených společností (podnikatelů) apřidružených institucí aorganizací– zejména institucí terciárního vzdělávání (vysokých škol, vyšších odborných škol)– jejichž vazby mají potenciál kupevnění azvýšení jejich konkurenceschopnosti.

Zúčastněné společnosti si navzájem konkurují, ale současně jsou nuceny řešit řadu obdobných problémů (vzdělávání zaměstnanců, přístup ke stejným dodavatelům, spolupráce svýzkumnými avývojovými kapacitami, nedostatečné zdroje na výzkum apod.). Díky spolupráci vtěchto oblastech mohou řadu svých omezení překonat azískat konkurenční výhodu, která se těžko napodobuje. Jedná se tedy ovšestranně výhodné partnerství firem, vysokých škol aregionálních institucí, které je velmi přínosné pro všechny jeho členské subjekty.

Bezpochyby klíčový význam má vymezení pojmu malý astřední podnik. Vtradici výše uvedeného ani vpřípadě definování malého astředního podniku není situace jednoznačná. Můžeme se setkat se statistickým pojetím, sčleněním podle nařízení komise EU nebo podle zákona opodpoře malého astředního podnikání.

- Statistické pojetí– od roku 1997 se česká statistika harmonizovala skvantitativní typologií podnikání Eurostatu (statistický úřad EU) apodniky dělí do tří skupin podle počtu zaměstnanců:

- malé– do 20 zaměstnanců,

- střední– do 100 zaměstnanců,

- velké– 100 avíce zaměstnanců.

Nutno však poznamenat, že podniky apodnikatelé sméně než 20 zaměstnanci nemají všeobecnou statistickou povinnost ašetření vtéto skupině podnikatelských subjektů se realizují výběrovým způsobem.

- Nařízení komise EU[6]– poněkud jiná kvantitativní kritéria pro klasifikaci malých astředních podniků používá komise EU. Uvedená metodika klasifikace podniků používá čtyři kritéria:

- počet zaměstnanců,

- roční obrat,

- bilanční suma roční rozvahy,

- nezávislost.

Třídění firem touto metodou je následující:

- mikropodnik (drobný podnikatel)– do 10 zaměstnanců, roční obrat do 2 mil. EUR nebo bilanční suma roční rozvahy do 2 mil. EUR,

- malý podnik– do 50 zaměstnanců, roční obrat do 10 mil. EUR nebobilanční suma roční rozvahy do 10 mil. EUR,

- střední podnik– do 250 zaměstnanců, roční obrat do 50 mil. EUR nebobilanční suma roční rozvahy do 43 mil. EUR.

Nezávislost znamená, že podnik není vlastněn z25% či zvíce procent jiným podnikem, který nesplňuje definici malého či středního podniku.

- Pojetí zákona opodpoře podnikání[7] je shodné spředcházejícím členěním. Za malého astředního podnikatele se pro účely tohoto zákona považuje podnikatel, který splňuje kritéria stanovená přímo použitelným předpisem Evropských společenství. Toto členění je důležité pro podnikatele vpřípadě, že žádají opodporu podnikání. Údaje se vztahují kposlednímu uzavřenému účetnímu období. Hodnoty obratu aaktiv se přepočítávají dle kurzu Evropské centrální banky ke konci roku, předcházejícímu roku podání žádosti opodporu.

Shrneme-li výše uvedené pro oblast malého astředního podnikání, sohledem na značné částky podmiňujících ekonomických kritérií, rozhodujícím kritériem diferenciace se stává počet pracovníků:

- Mikropodnik: 1–9 zaměstnanců,

- malý podnik: 10–49 zaměstnanců,

- střední podnik: 50–249 zaměstnanců.

Podniky opočtu 250 zaměstnanců avíce jsou považovány za velké podniky.

1.1.2 Význam malých astředních firem

Je nespornou skutečností, že ve struktuře všech firem tvoří malé astřední firmy drtivou většinu. VEvropě operuje 19 milionů malých astředních firem, které představují 99,8% všech firem vEU azaměstnávají více než 74 milionů lidí. Údaje týkající se počtu ekonomicky aktivních malých astředních firem vČR jsou zřejmé ztabulky 1.1 apotvrzují rovněž, že malé astřední firmy vČR představují 99,8% všech firem.

Tab. 1.1 Počet ekonomicky aktivních malých astředních firem vČR

2007

Počet aktivních subjektů

Podíl počtu MSP nacelkovém počtupodniků vČR (v%)

právnické osoby

(0–249 zaměstnanců)

fyzické osoby

(0–249 zaměstnanců)

celkem MSP

Průmysl

29 455

124 703

154 158

99,37

Stavebnictví

20 019

112 137

132 156

99,94

Obchod

45 043

168 988

214 031

99,93

Pohostinství

5 669

41 736

47 405

99,95

Doprava

6 283

37 421

43 704

99,76

Peněžnictví

968

16 983

17 951

99,83

Služby

68 599

276 031

344 630

99,92

Zemědělství

4 486

40 661

45 147

99,91

Celkem

180 522

818 660

999 182

99,83

Pozn.: MSP– malé astřední podniky

Zdroj: propočty MPO zúdajů ČSÚ

Tyto strohé údaje nevypovídají plně ovýznamu, jaký mají malé astřední firmy vkaždé společnosti. Dále se zmíníme alespoň ospolečenských aekonomických přínosech.

1.1.2.1 Společenské přínosy malých astředních firem

Garance svobody astabilizace společnosti

Málokdo si uvědomuje, že malé astřední firmy garantují nejběžnější svobody. Dávají šanci ksvobodnému uplatnění občanů– podnikatelů, dávají šanci ksamostatné realizaci lidí vproduktivním procesu. Malí astřední podnikatelé na sebe nemohou strhnout moc, nemohou dosáhnout monopolního postavení. Jsou vlastně protipólem ekonomické ipolitické moci. Lidé se vtěchto firmách učí přežít aučí se zodpovědnosti, protože jakýkoliv omyl pro ně znamená pád avlastní ztrátu. Malý či střední podnikatel nemá kam uniknout, důsledky neúspěchu nese osobně.

Existence malých astředních firem stabilizuje společnost, neboť jakákoli výrazná politická nejistota aradikální proudy jsou pro ně zdrojem rizik.

Reprezentace místního kapitálu

Pro malé astřední firmy není typické, aby byly vlastněny zahraničními subjekty. Firmy tohoto typu reprezentují místní kapitál, místní vlastnické poměry. Efekty zpodnikání zůstávají vdaném regionu, popř. státě. Obvyklá cesta, jak rychle ekonomicky oživit region, vede přes podporu rozvoje malých astředních firem vdané oblasti.

Malé astřední firmy jsou obvykle mnohem těsněji svázány sdaným regionem. Podnikatel vregionu zpravidla bydlí. Vedle toho, že poskytuje danému regionu zaměstnanost aekonomické přínosy, není výjimečné, že se stává sponzorem různých charitativních adalších akcí. Nelze pominout ani skutečnost, že ve vztahu kdanému prostředí jsou tito podnikatelé mnohem méně anonymní. Jejich okolí je zná ajejich činy jsou tak pod veřejnou kontrolou.

Mnohé malé provozovny (drobné krámky, kavárny, provozovny služeb) dotvářejí urbanizaci měst avesnic, oživují prostor, udržují či obnovují historickou architekturu. Zvláště vhistorických centrech měst se doslova prezentuje drobný podnikatelský stav. Podle výstavby aupravenosti venkova můžeme bez větších omylů usuzovat na úroveň rozvoje malého astředního podnikání.

1.1.2.2 Ekonomické přínosy malých astředních firem

Protipól monopolům

Malé astřední firmy představují dynamický moment ve struktuře podnikatelských subjektů. Sprohlubujícími se globalizačními tendencemi, kdy dochází knástupu multinárodních korporací ařetězců, působí malé astřední firmy proti posilování monopolních tendencí. Na jedné straně jsou neustále monopoly vytlačovány ztrhu, na druhé straně si stále nacházejí nové výklenky, ve kterých se rozvíjejí. Snaží se ohledání co nejvýhodnějšího uplatnění na lokálním trhu např. tím, že vyhoví individuálním přáním. Malé astřední firmy jsou nositeli nesčetných drobných inovací, adaptací na proměnlivé potřeby spotřebitele. Navíc se mohou angažovat vokrajových oblastech trhu, které nejsou pro větší podniky zajímavé.

Řada malých astředních firem ovšem velice úzce spolupracuje svelkými firmami jako jejich subdodavatelé. Není tajemstvím, že automobilky běžně nakupují od svých dodavatelů cca 60% komponentů aže mezi těmito dodavateli, stejně jako mezi dodavateli služeb, jsou malé astřední firmy. Právě tak řada stavebních finalistů nedisponuje všemi profesemi ave stále větším rozsahu jsou využíváni jako subdodavatelé specializovaných stavebních činností malí astřední dodavatelé.

Flexibilita

Charakteristickým rysem malých astředních firem, který je vysoce ceněn, je jejich flexibilita, pohotové přizpůsobování se měnícím se skutečnostem.

Malé astřední firmy mají blízko ke koncepci LEAN. Anglický výraz „lean“ slouží vmanagementu koznačení snah oúspory cestou „zeštíhlení“. Provozní činnosti malých astředních firem by měly být méně náročné na energie asuroviny [less energy, fewer raw material]. Přidejme ktomuto konstatování iskutečnost, že administrativa těchto firem je méně rozsáhlá nebo zabezpečovaná vnezbytném rozsahu externě (outsourcing). Tyto skutečnosti by měly mít pro malé astřední firmy řadu praktických důsledků:

- dovolují dosahovat konkurenčních cen ipři výrobě vmalých sériích, kdy není možné využít přínosů zekonomiky rozsahu,

- mnohem citlivěji mohou reagovat na potřeby trhu azměny ekonomických podmínek (nemají tak výraznou ekonomickou avýrobní setrvačnost),

- kapitálová náročnost na jedno pracovní místo je často mnohem nižší.

Nedílná součást ekonomiky

Ačkoliv vjednotlivých zemích či vrůzných odvětvích se mohou údaje částečně lišit, současný sektor malých astředních firem se vČR podílí na tvorbě hrubého domácího produktu kolem 36%, na výkonech přibližně 52%, napřidané hodnotě přibližně 54%, zabezpečuje z62% zaměstnanost. Sektor malých astředních firem často absorbuje pracovní síly uvolněné velkými firmami ajeho rozvoj je vřadě regionů nositelem zaměstnanosti. Počet zaměstnanců vmalých astředních podnicích včlenění podle odvětví ukazuje tabulka 1.2. Na vývozu se malé astřední podniky podílejí přibližně 45% ana dovozu přibližně 55%. Podíl malých astředních podniků na vybraných ekonomických ukazatelích uvádí tabulka 1.3.

Tab. 1.2 Počet zaměstnanců vmalých astředních firmách vČR

2007

Počet zaměstnanců (v tis.)

Podíl zaměstnanců vMSP na celkovém počtu vČR (v%)

právnické osoby

(0–249 zaměstnanců)

fyzické osoby

(0–249 zaměstnanců)

celkem MSP

Průmysl

580

73

653

49,25

Stavebnictví

177

42

219

82,02

Obchod

322

83

405

75,42

Pohostinství

58

42

100

86,96

Doprava

85

28

113

38,57

Peněžnictví

13

1

14

20,59

Služby

329

73

402

73,22

Zemědělství

97

15

112

88,50

Celkem

1 661

357

2 018

61,41

Pozn.: MSP– malé astřední podniky

Zdroj: propočty MPO zúdajů ČSÚ

Tab. 1.3 Podíl MSP na vybraných ekonomických ukazatelích vČR (v%)

Ukazatel

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Počet podniků

99,71

99,81

99,85

99,81

99,84

99,85

99,84

99,83

Počet zaměstnanců

59,42

59,73

61,34

61,63

61,48

61,63

61,76

61,41

Výkony

51,53

51,44

52,46

52,79

52,29

52,42

52,94

51,70

Účetní přidaná hodnota

51,93

51,33

52,98

54,46

53,02

53,68

55,12

53,69

Mzdové náklady (bez OON)

54,42

55,72

55,82

55,90

55,61

55,88

56,03

55,92

Investice

40,48

37,81

44,52

49,88

51,43

52,57

55,33

54,54

Vývoj

36,15

35,74

34,16

34,00

34,30

40,70

45,20

44,80

Dovoz

49,43

47,12

50,33

49,80

52,50

54,70

56,30

54,40

HDP

31,17

31,63

34,59

34,86

34,69

34,60

36,68

35,49

Zdroj: propočty MPO zúdajů ČSÚ

1.1.3 Omezení malých astředních firem

Jak bylo naznačeno, sektor malých astředních firem dosáhl vuplynulých letech řady pozitivních změn. Přesto mají azřejmě vbudoucnosti inadále budou mít malé astřední firmy určitá omezení:

- mají mnohem menší ekonomickou sílu, vřadě případů obtížný přístup ke kapitálu, atím iomezující možnost rozvojových kapacit,

- mají slabší pozici ve veřejných soutěžích ostátní zakázky,

- apriori jsou vyloučeny zpodnikání, kde je třeba velkých investic,

- nemohou si běžně dovolit zaměstnávat špičkové vědce, manažery, obchodníky,

- ačkoliv jsou malé astřední firmy charakterizovány jako nositelé vysokého počtu inovací, obvykle se jedná oinovace nižších řádů,

- nejsou schopny plně monitorovat azejména využívat existující dostupné znalosti,

- mohou být ohroženy chováním velkých, často nadnárodních firem aobchodních řetězců prosazujících dumpingové ceny,

- rostoucí počet azměny právních předpisů idodržování příslušných správních aktů klade na podnikatele nemalé požadavky atd.

1.2 Podpora malého astředního podnikání

Ve struktuře každé vyspělé společnosti se vyskytují statisíce, ne-li miliony podnikatelů. Tato skutečnost může svádět knázoru, že každý se rodí jako živnostník či podnikatel azáleží pouze na něm, zda se do podnikání pustí či nikoliv. Již méně častěji jsou uváděny statistiky upozorňující na skutečnost, že nemalé počty podnikatelů skončí neúspěšně ajejich krachy jsou doprovázeny značnými finančními ztrátami či jinými osobními tragédiemi. Vžádném případě proto není na škodu, ato nejen pro začínající, ale izkušené podnikatele, zajímat se omožnosti, které nabízí různé instituce podnikatelům, ať na bázi komerční či zvýhodněné díky finančním injekcím ze státních prostředků či strukturálních fondů EU.

Obecně můžeme tyto aktivity rozdělit do dvou skupin:

- finanční (nevratná, vratná zvýhodněná) podpora,

- nefinanční podpory.

Z hlediska původu můžeme subjekty poskytující podpory podnikatelům rozdělit do čtyř skupin:

- vládní instituce poskytující podpory zveřejných prostředků,

- podnikatelské inkubátory avědeckotechnické parky, často privátní subjekty vybudované spodporou zveřejných prostředků,

- nevládní organizace na bázi zpravidla neziskových organizací,

- komerční subjekty nabízející podpory pro malé astřední firmy.

1.2.1 Podpory podnikání zveřejných prostředků

Rámec podpor včlenských zemích EU je dán dále uvedenými ustanoveními. Principálně jsou podpory zakázány, pokud nemají celoplošný charakter, jinak vytvářejí nerovné soutěžní podmínky na trhu. Výjimku stanovuje nařízení Komise (ES) č. 800/2008, které připouští podpory (bez oznamovací povinnosti) ve prospěch:

- malých astředních firem,

- výzkumu, vývoje ainovací,

- ochrany životního prostředí,

- zaměstnanosti avzdělávání,

- zaostalých regionů.

Ve smyslu výše uvedeného jsou realizovány podpory vČR, jejichž zdrojem mohou být prostředky ze státního rozpočtu ČR nebo ize strukturálních fondů EU aFondu soudržnosti EU.

Vprogramovém období 2007–2013 je zevropských fondů finančně podporováno vČR celkem 26 operačních programů:

- 7 regionálních,

- 9 programů přeshraniční, meziregionální anadnárodní spolupráce regionů,

- 2 programy pro hlavní město Prahu,

- 8 tematických programů.

Tematické programy skýtají pro podnikatele řadu příležitostí, zejména operační program Podnikání ainovace či Výzkum avývoj pro inovace, Lidské zdroje azaměstnanost aVzdělávání pro konkurenceschopnost.

Vnovém programovém období od roku 2014 lze předpokládat, že přísun prostředků zevropských fondů bude pokračovat apředmětem podpor vpodnikatelském sektoru by měly být zejména znalosti ainovace.

Současný systém podpor směřujících do sektoru malých astředních podniků je složitý ado jisté míry nepřehledný. Důvodů je celá řada:

- Zpravidel EU vyplývá, že řadový podnikatel se může zajímat nejen opodporu podnikání, ale iopodporu inovací, zaměstnanosti nebo vzdělávání či jiné podpory azvýhodnění podnikatelské činnosti, pokud podniká vproblémových regionech.

- Kompetenční zákon nastavil jednotlivé kompetence ministerstev. Většina malých astředních „průmyslových“ podniků může očekávat podpory podnikání od Ministerstva průmyslu aobchodu ČR, podnikatelé vcestovním ruchu od Ministerstva pro místní rozvojČR apodnikatelé vzemědělství od Ministerstva zemědělství ČR. Navíc podpora exportu sice patří do kompetence Ministerstva průmyslu aobchodu, ale obchodně ekonomické úseky zastupitelských úřadů ČR vřadě zemí též poskytují řadu užitečných služeb pro exportéry atd.

- Vedle podpor podnikání zveřejných prostředků poskytovaných vládními organizacemi existují (vomezeném rozsahu) tituly podpor zveřejných prostředků na úrovni regionální.

Platná legislativní úprava podpor malých astředních podniků[8] stanovuje zásady pro poskytování podpor při zahájení podnikání ipři upevňování ekonomického postavení malých astředních podniků. Mimo jiné konkretizuje oblasti podpor:

- výchova avzdělávání ve vzdělávacích programech středních škol ukončených výučním listem,

- zvyšování odbornosti dospělých,

- projekty zaměřené na investice,

- projekty sdružování pro rozvoj malých astředních podnikatelů akposílení jejich postavení na trhu,

- získávání informací opodnikání,

- projekty výzkumu avývoje, jejichž výsledky malí astřední podnikatelé využívají,

- projekty vregionech spodporou státu,

- vytváření nových pracovních míst,

- navazování kontaktů aspolupráce se zahraničními partnery aúčast na vnitrostátních izahraničních výstavách aveletrzích,

- zavádění systémů zajišťujících zvyšování kvality produkce ařízení podniků avyužívání služeb podporujících zvýšení konkurenceschopnosti,

- projekty zaměřené na investice spojené sochranou životního prostředí, poskytování technických informací aporadenských služeb určených na ochranu životního prostředí.

Legislativní úprava stanoví, že podpory mohou být poskytnuty pouze na výše uvedené tituly adále na programy podpor schválené vládou. Formy podpor mohou mít podobu:

- návratné finanční výpomoci,

- dotace,

- finančního příspěvku,

- záruky,

- úvěru se sníženou úrokovou sazbou.

1.2.1.1 Finanční podpory podnikání zveřejných prostředků

VČeské republice jsou poskytováním finanční podpory zveřejných prostředků pověřena ministerstva a vytvořené vládní aregionální instituce. Poskytují různé formy podpor podnikatelskému sektoru, včetně sektoru malých astředních firem. Přímé finanční podpory poskytují zejména:

- Českomoravská záruční arozvojová banka, a.s.,

- CzechInvest,

- Ministerstvo práce asociálních věcí, Ministerstvo pro místní rozvoj, Ministerstvo zemědělství,

- hlavní město Praha,

- kraje.

Nepřímé finanční podpory poskytují:

- Česká exportní banka, a.s.,

- EGAP– Exportní garanční apojišťovací společnost, a.s.

Českomoravská záruční arozvojová banka, a.s.

Českomoravská záruční arozvojová banka, a.s., (dále ČMZRB) byla založena za účelem podpory malých astředních podnikatelů afirem vroce 1992. Více než 70% jejích akcií je ve vlastnictví státu prostřednictvím některých ministerstev, zbývajících necelých 30% vlastní ČSOB, Komerční banka aČeská spořitelna.

Od počátku svého vzniku hrála ČMZRB vedoucí roli vsystému přímé finanční podpory malých astředních firem zprostředků státního rozpočtu ČR. Soustředí se zejména na dvě základní formy: záruky za bankovní úvěry aúvěry (v současnosti zejména podřízené úvěry).

Banka disponuje pěti pobočkami (Praha, Brno, Ostrava, Hradec Králové, Plzeň) ajedním regionálním pracovištěm vČeských Budějovicích. Kromě poskytování podpory malým astředním firmám se zaměřuje také na podporu obcí či podporu bydlení. Nabízí istandardní bankovní produkty (např. investiční bankovnictví).

Pro účely podpory malých astředních podnikatelů hospodaří ČMZRB sfinančními prostředky vyčleněnými ze státního rozpočtu astrukturálních fondů EU.

Tyto prostředky mohou podnikatelé čerpat vrámci vyhlášených programů podpory malých astředních firem. ČMZRB spravuje vrámci Operačního programu Podnikání ainovace následující tři programy podpory: Start, Záruka aProgres.

Program Start

Program je zaměřen na realizaci podnikatelských projektů drobných podnikatelů vstupujících do podnikání poprvé nebo opakovaně sdelším časovým odstupem. V rámci programu lze získat podporu pro drobné začínající podnikatele ve formě bezúročného úvěru nebo zvýhodněné záruky sfinančním příspěvkem kzaručovanému úvěru.

Program Záruka

Tento program nabízí malým astředním podnikatelům zvýhodněné záruky azvýhodněné záruky sfinančním příspěvkem kzaručovanému úvěru. Smyslem obou forem záruk je usnadňovat realizaci podnikatelských projektů malých astředních podnikatelů zaměřených na investice. Významný důraz je kladen na podporu konkurenceschopnosti těchto podnikatelů.

Program Progres

Program by měl formou podřízených úvěrů napomoci realizaci rozvojových podnikatelských projektů malých astředních podnikatelů. Podpora je poskytována jako finanční příspěvek kpodřízenému úvěru.

Nabídka všech tří programů není permanentní, ale probíhá na základě časově omezených výzev.

CzechInvest

Agentura pro podporu podnikání ainvestic CzechInvest byla zřízena vroce 1992 jako státní příspěvková organizace podřízená Ministerstvu průmyslu aobchodu ČR ajejím tehdejším hlavním posláním bylo především získávání přímých zahraničních investic.

Od roku 1998 došlo krozšíření činnosti CzechInvestu. Má přispívat ke zvyšování konkurenceschopnosti české ekonomiky prostřednictvím podpory malých astředních podnikatelů (podpora českých dodavatelů, podpora rozvoje podnikatelských nemovitostí, podpora inovačních procesů apod.).

Od roku 2004 působí CzechInvest zpověření Ministerstva průmyslu aobchodu ČR jako agentura pro implementaci podpor financovaných ze strukturálních fondů EU, operačních programů podporujících rozvoj průmyslu. Vzahraničí má CzechInvest devět zastoupení.

Svědomím jistého schematismu lze aktivity CzechInvestu rozdělit do těchto skupin:

- získávání přímých (zahraničních) investic,

- poradenská činnost pro malé astřední podnikatele,

- implementace podpor financovaných ze strukturálních fondů EU,

- implementace podpor poskytovaných mimo operační programy.

Poradenská činnost CzechInvestu

Agentura CzechInvest disponuje sítí třinácti regionálních kanceláří ve všech krajských městech. Důvodem jejich vzniku bylo rozšíření nabídky služeb. Regionální kanceláře agentury CzechInvest poskytují informace oslužbách agentury amožnostech podpory podnikání ze strukturálních fondů EU, pomáhají firmám, které mají zájem realizovat svou investici vdaném regionu. CzechInvest spravuje databázi podnikatelských nemovitostí avede databázi českých dodavatelských firem.

Implementace podpor financovaných ze strukturálních fondů EU

Agentura CzechInvest zprostředkovává (administruje) programy podpor Operačního programu podnikání ainovace (OPPI).[9]

CzechInvest plní úlohu místa, které zabezpečuje realizaci Operačního programu podnikání ainovace, který je určen kposkytování finanční podpory podnikatelům, ato jak ze zdrojů státního rozpočtu, tak zprostředků strukturálních fondů EU.

Operační program podnikání ainovace nabízí řadu konkrétních podpor. Opět nejsou kdispozici permanentně, ale jsou vyhlašovány na základě výzev, do kterých mohou podnikatelé podat žádost opodporu. Jedná se onásledující programy podpory:

- Potenciál– podpora podnikatelů ve směru zavádění arozšiřování kapacit pro realizaci výzkumných, vývojových ainovačních aktivit.

- Inovace– podporovanými aktivitami jsou jednak inovační projekty– podpora projektů, které uvádí výstupy (vlastní výzkumné činností či získané prostřednictvím transferu) do praxe, jednak projekty na ochranu práv průmyslového vlastnictví– podpora získání průmyslově-právní ochrany nehmotných statků vpodobě patentů, užitných vzorů, průmyslových vzorů aochranných známek.

- ICT vpodnicích– podpora získání nebo rozšíření ICT vmalých astředních firmách– hardware isoftware.

- ICT astrategické služby– podpory na vývoj softwaru, center sdílených služeb.

- Prosperita– podpora spolupráce mezi vědecko-výzkumnými institucemi apraxí vpodobě podnikatelských inkubátorů, vědecko-technických parků, center pro transfer technologií.

- Rozvoj– podpora zaměřená na vybrané regiony na podporu pořízení moderních technologií.

- Školicí střediska– podniková vzdělávací zařízení především pro vlastní zaměstnance.

- Marketing– získávání marketingových informací vsouvislosti se vstupem na zahraniční trhy, tvorba studií ovstupu na trhy, prezentace podniku na veletrzích avýstavách, propagační materiály (prostřednictvím CzechTrade).

- Nemovitosti– podpora investiční výstavby aregenerace nemovitostí, včetně brownfieldů pro zpracovatelský průmysl– přednostně podpora průmyslových zón, regenerace nemovitostí pro podnikání včetně infrastruktury. V ČR je evidováno 81 průmyslových zón (viz obrázek 1.1).

- Poradenství– podpora poradenských, informačních avzdělávacích služeb pro malé astřední podniky– národní registr poradců, analýzy světových ačeských trendů.

- Eko-energie– podpora úspor energie, obnovitelné zdroje, výroba briket apelet.

- Spolupráce– program má dílčí zaměření na klastry– vznik arozvoj kooperačních odvětvových uskupení subjektů ana technologické platformy– kooperační oborové seskupení podniků, oborových sdružení, svazů, výzkumných afinančních institucí, národních orgánů veřejné správy, asociací spotřebitelů atd.

Obr. 1.1 Mapa podpořených průmyslových zón vČR

Zdroj: www.prumyslove-zony.cz

Vysvětlivky: 1 Český Krumlov, 2 Prachatice, 3 Písek, 4 Blatná, 5 Domažlice, 6 Stod, 7 Plzeň (2), 8Ostrov, 9 Podbořany (2), 10 Žatec (2), 11 Klášterec nad Ohří, 12 Chomutov, 13 Most, 14 Lovosice (2), 15 Přestanov, 16 Ústí nad Labem, 17 Rumburk, 18 Liberec, 19 Slaný, 20 Tuchlovice, 21 Kladno, 22 Unhošť, 23 Zdice, 24 Žebrák, 25 Zlatníky-Hodkovice, 26 Poříčany, 27 Zruč nad Sázavou, 28 Kutná Hora (3), 29 Kolín, 30 Velim, 31 Nymburk, 32 Mladá Boleslav, 33 Jičín (2), 34 Hořice, 35 Vrchlabí, 36 Trutnov, 37 Kvasiny, 38 Chrudim, 39 Svitavy, 40 Moravská Třebová, 41 Ždírec nad Doubravou, 42 Havlíčkův Brod, 43 Pelhřimov, 44 Kamenice nad Lipou, 45 Třebíč, 46 Velké Meziříčí, 47 Žďár nad Sázavou, 48 Bystřice nad Pernštejnem, 49 Blansko, 50 Brno (2), 51 Pohořelice, 52 Mikulov, 53Velké Pavlovice, 54 Vyškov (2), 55 Brankovice, 56 Hodonín (2), 57 Staré Město, 58 Zlín, 59 Vsetín, 60Holešov, 61 Valašské Meziříčí, 62 Hranice, 63 Velká Bystřice (2), 64 Olomouc (3), 65Uničov, 66Šumperk, 67 Mošnov, 68 Paskov, 69 Ostrava (2), 70 Frýdek– Místek (2), 71 Nošovice, 72 Třanovice, 73 Třinec, 74 Český Těšín, 75 Karviná, 76 Krnov

Poznámka: Číslo vzávorce znamená počet průmyslových zón vdané lokalitě.

Agentura CzechInvest zprostředkovává (administruje) dále zOperačního programu lidské zdroje azaměstnanost globální grant Eduka. Hlavním cílem tohoto grantu je podpora rozvoje lidských zdrojů, zejména prostřednictvím zvýšení kvalifikační úrovně, profesních dovedností aznalostí zaměstnanců azaměstnavatelů přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti podnikatelských subjektů ve vybraných regionech.

Implementace podpor poskytovaných mimo operační programy

CzechInvest nabízí také podpory mimo operační programy. Patří mezi ně například:

- Gesher/Most– program mezinárodní spolupráce mezi Českou republikou astátem Izrael vaplikovaném výzkumu aexperimentálním vývoji. GESHER/MOST je určen na podporu účasti českých podniků všech velikostí. Účast veřejné výzkumné instituce je možná pouze ve spolupráci se soukromou firmou.

- CzechAccelerator– program je zaměřen na rozvoj českých technologických malých astředních firem na zahraničních trzích. Cílem projektu je rozvoj manažerských zkušeností aaktivit při komercionalizaci jejich vlastního produktu, praktické uplatnění podnikatelského plánu aposílení marketingových amanažerských schopností. Součástí poskytovaného poradenství je nabídka podpory vprocesu získávání financování formou Business Angels či rizikového kapitálu. Západní nebo východní pobřeží USA, Singapur, Izrael nebo Švýcarsko jsou destinace, které se otevírají malým astředním technologickým firmám zČeské republiky. Každá destinace se zaměřuje na určité obory podnikání. Zapojení do projektu podnikatelům umožní po určitou dobu bezplatný pronájem kancelářských prostor ve vybrané destinaci, snadný přístup kpotenciálním strategickým partnerům, možnost účastnit se pravidelných networkingových akcí nebo seminářů pro investory apod.

Programy podpor administrované ministerstvy

Kromě Ministerstva průmyslu aobchodu ČR existují další ministerstva, která implementují operační programy vhodné pro podnikatele. Patří mezi ně například Ministerstvo práce asociálních věcí, Ministerstvo pro místní rozvoj, Ministerstvo zemědělství adalší.

Ministerstvo práce asociálních věcí spravuje Operační program Lidské zdroje azaměstnanost. Ztohoto operačního programu mají pro podnikatelský sektor význam následující programy:

- Adaptabilita– zprogramu jsou podporovány aktivity typu profesní vzdělávání podporované zaměstnavateli, tvorba nových vzdělávacích programů pro zaměstnance včetně přípravy podnikových lektorů ainstruktorů, uplatňování pružných forem organizace práce apod.

- Aktivní politika trhu práce– předmětem podpor jsou rekvalifikace, zprostředkování zaměstnání, bilanční apracovní diagnostika, podpora veřejně prospěšných prací akrátkodobých pracovních příležitostí, zajištění odborné praxe, podpora nových forem zaměstnání pro uplatnění žen amladých lidí na trhu práce, podpora začínajícím OSVČ, rozvoj speciálních doškolovacích programů pro pracovníky sítě bilančně diagnostických pracovišť pro potřeby služeb zaměstnanosti, tvorba, realizace arozšíření specifických integrovaných školicích programů pro společenskou (pracovní) integraci uchazečů ozaměstnání ohrožených sociální exkluzí, podpora institucionálního ametodického zázemí pro rozvoj systémů předvídání změn na trhu práce azvládání postupných ináhlých změn vzaměstnanosti apod.

Ministerstvo pro místní rozvoj podporuje malé astřední podnikatele zprogramu podpory cestovního ruchu, kteří předložili projekty vduchu tohoto programu.

Stejně tak Ministerstvo zemědělství vrámci programu rozvoje venkova podporuje zajímavé projekty malých astředních firem.

Hlavní město Praha

Hlavní město Praha administruje dva operační programy:

- Praha Adaptabilita– program je určen na podporu neinvestičních projektů zaměřených na vzdělávání, sociální integraci, podporu zaměstnanosti arozvoj lidských zdrojů ve výzkumu avývoji. Program je určen pouze pro Prahu, proto veškeré projekty musí pomáhat vhlavním městě.

- Praha Konkurenceschopnost– projekt je určen na podporu investičních projektů zaměřených především na podporu veřejné dopravy adopravní dostupnosti vPraze, podporu inovací, informačních akomunikačních technologií, podnikání azlepšování životního prostředí vPraze.

Podpora podnikatelského sektoru na regionální úrovni

Vedle vládních institucí se na podpoře zprostředků evropských fondů podílejí ikraje, resp. regionální uskupení. Obvykle se vtěchto výzvách objevují záměry zlepšit dopravní infrastrukturu vdaném regionu, rozvoj městských avenkovských oblastí, cestovního ruchu. Realizace těchto projektů může být příležitostí ipro malé astřední firmy.

Spíše výjimečně se ve výzvách na regionální úrovni objevují iprogramy zaměřené na podporu podnikání.

Česká exportní banka, a.s. (ČEB)

Česká exportní banka, a.s., je z80% vlastněna státem (výkon akcionářských práv má Ministerstvo financí ČR, Ministerstvo průmyslu aobchodu ČR, Ministerstvo zahraničních věcí ČR aMinisterstvo zemědělství ČR), 20% vlastní Exportní garanční apojišťovací společnost,a.s. (EGAP). ČEB poskytuje aadministruje nepřímé finanční podpory podnikání. Cílem ČEB je poskytnout podporu vývozu prostřednictvím vývozních úvěrů adalších služeb, které souvisí svývozem. ČEB tímto doplňuje služby domácích bank ofinancování vývozu, který vyžaduje dlouhodobé zdroje.

Podporu ČEB může získat vývozce (čili právnická osoba se sídlem vČR, zřídka fyzická osoba strvalým pobytem vČR), nebo jeho zahraniční odběratel. Příjemcem některých druhů úvěrů může být také výrobce produkující pro vývoz či český subjekt investující vzahraničí. Do těchto transakcí může vstupovat ituzemská banka vývozce nebo zahraniční banka dovozce.

Banka nabízí podnikatelskému sektoru několik typů produktů:

- úvěry,

- záruky,

- financování prospekce zahraničních trhů,

- úvěry pro malé astřední firmy.

Ačkoliv těžiště aktivit banky je směřováno na podporu exportu zejména velkých vývozců, vportfoliu bankovních produktů zaměřených na podporu malých astředních podniků lze nalézt:

- program podpory MSP– vývozce,

- program podpory MSP– subdodavatel exportéra– proexportní záruka,

- financování výroby určené pro vývoz,

- bankovní záruky.

Exportní garanční apojišťovací společnost, a.s. (EGAP)

Exportní garanční apojišťovací společnost, a.s., vznikla jako státní úvěrová pojišťovna vroce 1992 aod roku 1995 byla transformována do podoby akciové společnosti plně vlastněné státem. Společnost EGAP je součástí systému státní podpory exportu aposkytuje pojišťovací služby všem vývozcům českého zboží, služeb ainvestic bez rozdílu jejich velikosti, právní formy aobjemu pojištěného vývozu. Svými pojistnými produkty pokrývá kompletní spektrum potřeb vývozců ijejich financujících bank. Rozhodující činností společnosti je pojišťování vývozních úvěrů proti vývozním úvěrovým rizikům, tj. teritoriálním rizikům akombinaci teritoriálních atržně nezajistitelných komerčních rizik.

Malé astřední firmy představují pro EGAP významnou klientelu apodpora jejich vývozních aktivit patří kprioritám pojišťovny. Vzhledem kmezinárodním pravidlům pro státem podporované vývozy, omezujícím působnost státních úvěrových pojišťoven pouze na tu část trhu, kterou nepokrývají komerční úvěrové pojišťovny, leží těžiště podpory malých astředních firem ze strany EGAPu zejména voblasti předexportního financování abankovních záruk vystavovaných vsouvislosti sexportními kontrakty. Rychlost vyřízení úvěru pro financování výroby pro export, případně záruk, bez kterých není možné ovývozní kontrakt velmi často ani usilovat, patří mezi rozhodující faktory, aEGAP proto ve spolupráci sněkterými bankami nabízí malým astředním firmám administrativně výrazně zjednodušený postup při pojišťování úvěrů na předexportní financování výroby pro export nebo na financování investice do výroby pro export, bankovních záruk za závazky vývozce vsouvislosti spodmínkami získání nebo plnění smlouvy ovývozu.

S Českou exportní bankou, Českomoravskou záruční arozvojovou bankou akomerčními bankami spolupracuje EGAP na produktu určeném speciálně pro malé astřední firmy, které jsou výrobci adodavateli subdodávek pro větší exportéry. Tento produkt využívá synergického efektu vzájemné součinnosti, kdy státní instituce validují důvěryhodnost abonitu subdodavatele zkategorie malých astředních firem, atím významně omezují rizika komerčních bank při financování výroby pro export.

1.2.1.2 Nefinanční podpory zveřejných prostředků

Vedle přímých anepřímých finančních podpor jsou zveřejných prostředků realizovány nefinanční podpory, které podnikatelům, exportérům či inovátorům vkonečném důsledku šetří finance, zvyšují jejich informovanost či jim jinak usnadňují jejich podnikatelské aktivity. Tyto nefinanční podpory zveřejných prostředků poskytují:

- CzechTrade,

- Ministerstvo průmyslu aobchodu ČR,

- zastupitelské úřady.

CzechTrade

CzechTrade jako proexportní agentura byla zřízena vroce 1997 Ministerstvem průmyslu aobchodu ČR. Na konci roku 2010 disponovala 33 zahraničními kancelářemi, které měly působnost v35 zemích světa.

CzechTrade nabízí českým exportérům řadu služeb, informačních, poradenských, asistenčních avzdělávacích:

- Pomoc při zahajování exportu– služba objasňuje, jaké jsou přednosti adůvody zahájení exportu, nabízí také dotazník, který má odhalit připravenost dotyčné firmy na vstup na zahraniční trhy. Potenciální exportér se může obrátit na exportního manažera vpříslušném regionu, který objasní jakékoliv nejasnosti akonzultuje spodnikateli jejich vývozní záměr.

- Konzultace aporadenství– zástupci CzechTrade konzultují spodnikateli jejich budoucí exportní aktivity, pomohou svýběrem vhodného zahraničního teritoria pro dotyčný produkt či službu.

- Individuální služby vzahraničí– tyto služby jsou poskytovány prostřednictvím zahraničních kanceláří atýkají se:

- průzkumu trhu příslušného teritoria– informace olegislativě, podnikatelském prostředí, dovozních podmínkách, platebních podmínkách, konkurenci, distribučních kanálech atd.,

- vyhledávání obchodních kontaktů– vyhledávání obchodních partnerů pro české firmy vpříslušném teritoriu, ověřování kontaktů,

- ověřování zájmu oprodukt vzemi, kterou si exportér vybral, prezentace nabídky klienta potenciálním obchodním partnerům,

- organizace obchodních jednání– sjednání kontaktů, upozornění na kulturní rozdíly vobchodních jednáních, zajištění tlumočníka, asistence při jednání,

- navazující asistenční služby dle přání českého exportéra,

- ověření bonity obchodního partnera,

- pomoc při zakládání zahraničního zastoupení,

- ostatní služby– asistence při registraci výrobku, zajištění tendrové dokumentace apod.

- Veletrhy vzahraničí– zástupci CzechTrade shromažďují informace zvýstavy či veletrhu dle dispozic zadavatele zakce, jíž se zadavatel přímo nezúčastní, ale chce mít informace opotenciálních zájemcích, okonkurenci, která se na výstavní akci prezentovala atd. Dále může jít oaktivní prezentaci zadavatele na výstavní akci ať přímo sjeho účastí nebo bez ní.

- Exportní příležitosti– CzechTrade podnikatelům přináší denně aktualizovanou nabídku zahraničních poptávek, projektů atendrů, investičních příležitostí anabídek zahraničních firem. Jednotlivéexportní příležitostijsou publikovány na portálewww.businessinfo.cz.

- Vývozní aliance– CzechTrade nabízí sdružení firem příbuzného oboru, jejichž produkty či služby se vzájemně doplňují, oborové prezentace aliancí, prezentace na zahraničních webech CzechTrade atištěných materiálech, individuální asistenční služby vzahraničí atd.

- Design pro export– služby jsou určeny jak pro firmy, které se zajímají ovyužití průmyslového designu ve výrobě, tak pro designéry:

- design pro výrobní firmy má podobu seminářů aworkshopů, analýz designu aasistence při výběru designéra,

- adresář designérů– služba je určena designérům kbezplatné prezentaci.

- Exportní vzdělávání– vzdělávací akce jsou zaměřeny oborově ateritoriálně. Přináší praktické informace důležité jak pro rozhodování, přípravu aúspěšný vstup na zahraniční trhy, tak pro zvýšení konkurenceschopnosti firem.

- Adresář exportérů– jedná se okatalog českých exportérů, který je prezentován na výstavách aveletrzích, internetovém portále http://exporters.czechtrade.cz ana stránkách všech zastupitelských úřadů ČR azahraničních kanceláří CzechTrade.

Ministerstvo průmyslu aobchodu ČR

I když rozhodující část podpor podnikatelského sektoru je realizována zúrovně specializovaných agentur (CzechInvest, CzechTrade), samo Ministerstvo průmyslu aobchodu ČR realizuje některé aktivity, které mají jednoznačně charakter nefinančních podpor podnikání:

- živnostenské podnikání– vede živnostenský registr, přehled legislativy pro živnostníky anabízí též průvodce živnostenským podnikáním,

- podpora výzkumu avývoje (program TIP)– struktury ministerstva každoročně vyhlašují azprostředků státního rozpočtu podporují nadějné projekty průmyslového výzkumu,

- technická harmonizace– Úřad pro technickou normalizaci, metrologii astátní zkušebnictví, který patří do struktur ministerstva, vytváří národní legislativní ainstitucionální rámec pro splnění harmonizovaných technických požadavků na výrobky ajejich volný pohyb na území EU,

- portál BusinessInfo.cz– poskytuje četné informace jak pro začínající podnikatele, tak izkušené podnikatele, exportéry, zpracovává iinformace zveřejné správy adalších institucí, které mohou být užitečné pro podnikatele.

Portál mimo jiné poskytuje, resp. nabízí:

- formuláře pro podnikatele velektronické podobě,

- přehled podpor adotací jak na úrovni EU, ČR, tak ina úrovni regionů (dotace poskytované kraji),

- hledání zahraničního odběratele pro výrobky,

- kalendář akcí– přehled domácích azahraničních veletrhů, seminářů, konferencí, obchodních misí apod.

Zastupitelské úřady

Česká republika má 82 zastupitelských úřadů ČR vzahraničí. Vrámci zastupitelských úřadů existují vřadě zemí obchodně ekonomické úseky. Obchodně ekonomická oddělení jako součást zastupitelských úřadů spadají do kompetence vedoucího zastupitelského úřadu, odborně jsou řízeny Ministerstvem průmyslu aobchodu ČR. Navíc má ČR kdispozici na sto padesát honorárních konzulů, kteří jsou též využíváni při prosazování obchodně-ekonomických zájmů ČR.

Za standardní obchodně ekonomickou činností, kterou by měly zastupitelské úřady zabezpečovat, je shromažďování avyhodnocování informací obchodně ekonomického charakteru, které získávají vzemích svého působení. Tyto informace jsou pak zveřejňovány zejména na stránkách Správy českých center (www.export.cz) aagentury CzechTrade (www.czechtrade.cz).

Ve spolupráci sMinisterstvem průmyslu aobchodu byly vypracovány „Zásady spolupráce zastupitelských úřadů České republiky sčeskými podnikatelskými subjekty vobchodně ekonomické oblasti“, které vymezují okruh služeb, jež mohou zastupitelské úřady ve spolupráci sagenturou CzechTrade podnikatelům nabízet.

České centrum– Český dům Moskva

Český dům vMoskvě nabízí českým podnikatelům aorganizacím služby zaměřené na podporu jejich exportních aktivit. České podnikatelské subjekty využívají ubytovacího servisu, který zahrnuje pronájem hotelových pokojů idlouhodobý pronájem bytů akanceláří spřipojením na internet, garážová stání, restaurační adopravní služby, pronájem salonků pro jednání sklienty atd.

1.2.2 Podnikatelské inkubátory, vědeckotechnické parky

V zájmu podpory inovačních aktivit jsou veřejné podpory směrovány do vzniku aprovozu podnikatelských inkubátorů avědeckotechnických parků (center).

Podnikatelské inkubátory

Pro začínající podnikatele, resp. firmy, které mají inovační potenciál daný zajímavým nápadem či přímo představou výrobkové inovace, mohou podnikatelské inkubátory nabídnout podnikatelské zázemí vpodobě kanceláří pro administrativu firmy, reprezentativních prostor pro vedení obchodních jednání, zajištění nezbytných služeb vpodobě telefonních sítí, internetu, zabezpečení úklidu, kuchyňky apod. Běžné je iposkytování poradenských služeb pro zahájení podnikatelské činnosti či založení firmy, její public relations, vedení účetnictví, zpracování personální či daňové agendy apod. Podstatnou součástí nabídky podnikatelských inkubátorů je iposkytnutí výzkumného, laboratorního zařízení, popř. iprovozního zázemí pro zahájení výroby, poradenství při ochraně průmyslového vlastnictví apod.

Pokud se podnikateli či firmě daří, obvykle se pro ni prostředí inkubátoru stane „těsné“. Proto jeden ze scénářů spočívá vpřestěhování do větších prostor buď vlastních, či pronajatých. Druhý obvyklý scénář spočívá vnalezení silného investora, který tuto firmu koupí nebo se sní spojí.

S jistým nadhledem můžeme vytipovat dvě skupiny začínajících podnikatelů:

- absolventi středních azejména vysokých škol,

- pracovníci, kteří se rozhodli opustit zaměstnání azačali podnikat.

Každá ztěchto skupin potřebuje poněkud odlišné přístupy:

V prvním případě jde ošíření povědomí opodnikání (výhodách anevýhodách oproti standardnímu zaměstnaneckému vztahu), osegmentech, vnichž je možné podnikat, onápadech, které byly úspěšně realizovány, otom, jak úspěšní podnikatelé svou firmu postupně budovali atd. Již vprůběhu studia může dojít ksimulacím založení firmy ajejího startu;

Ve druhém případě jde zpravidla otři skupiny lidí, kteří nejdříve pracovali, anásledně se rozhodli pro podnikatelskou dráhu:

- první znich jsou lidé, kteří jsou vpráci nespokojeni, práce je neuspokojuje (neschopné vedení), nechtějí být vroli podřízených, přestal je bavit pravidelný stereotyp jejich odborného života, který je nenaplňuje, důvodem může být iskutečnost, že vdosavadním pracovním působení dobře zvládli know-how dané firmy anyní si myslí, že se díky tomu mohou postavit na vlastní nohy,

- druhou skupinu představují lidé, kteří buď sami, nebo spřáteli přišli na nějaký podnikatelský nápad, záměr ajsou odhodláni jej realizovat,

- třetí skupinu tvoří uvolnění pracovníci, kteří vdůsledku zeštíhlování, restrukturalizací apod. byli ze svého stávajícího zaměstnání propuštěni aprotože obtížně hledali uplatnění, stali se podnikateli „z donucení“.

V tomto případě budou potenciální podnikatelé od inkubátoru očekávat podporu vpodobě poskytnutí prostor pro podnikání ainformací či pomoci se založením firmy, získáním finančních prostředků na podnikání atd.

Vědeckotechnické parky (VTP)

Pojem vědeckotechnické parky zde používáme pro všechny druhy parků (center). Vědeckotechnické parky se profilují obvykle do tří hlavních typů:

- vědecký park (centrum),

- technologický park (centrum),

- podnikatelské ainovační centrum (mezi nimi členové sítě European Business and Innovation Centre Network– BIC).

Zakladatelé vědeckotechnických parků se rekrutují ze státních aregionálních institucí, univerzit, výzkumných avývojových organizací, soukromých firem, sdružení, svazů apod.

Vědeckotechnické parky jsou subjekty orientované do oblasti vědy, technologie, inovačního podnikání aodborného vzdělávání, které fungují vúzké spolupráci svysokými školami, vědeckými pracovišti avýzkumnými ústavy. Poskytují systémovou podporu voblasti rozvoje inovačního podnikání, transferu technologií, podpory malých astředních firem inovačního charakteru.

Vědeckotechnické parky by měly plnit několik funkcí:

- inkubační,

- inovační,

- transfer technologií.

Inkubační funkce vědeckotechnického parku spočívá vposkytování služeb, které jsou typické pro podnikatelský inkubátor. V podstatě jde opomoc apodporu novému podnikateli ve fázi vzniku azahájení podnikatelské činnosti.

Inovační funkce vědeckotechnického parku spočívá ve vytvoření prostředí pro podnikatelské aktivity firem, které se věnují moderním technologiím. V tomto směru vedle administrativních prostor nabízí vědeckotechnické parky iprostory typu laboratoří, prototypových dílen, sdílení speciálních technologií. Adekvátně ktomuto zaměření jsou poskytovány iporadenské služby.

Vrámci funkce transferu technologií má vědeckotechnický park za cíl poskytnout zázemí pro přenesení technických poznatků, řešení apod. (jako výstupu teoretického či aplikovaného výzkumu) do faktického praktického využití. Obvykle jde opropojení výzkumných institucí či vysokých škol spodnikatelskými subjekty, které jsou připraveny tato teoretická řešení převést do realizační fáze. V rámci vědeckotechnického parku může být těmto aktivitám poskytována podpora vpodobě ochrany duševního vlastnictví, vytváření sítí či klastrů. Vědeckotechnickému parku vtéto funkci přísluší úloha propojení sféry výzkumu se sférou výroby. Prostředkem ktomu může být organizování odborných workshopů, hledání vhodných partnerů mezi výzkumnou avýrobní sférou (přitom není podstatné, kdo je nositelem prvotního impulsu, zda sféra výzkumu přišla sinovací ahledá průmyslové uplatnění, či naopak průmysl iniciuje nové technické řešení), poskytování vhodných prostor pro společné aktivity.

1.2.3 Nevládní organizace

Nevládní organizace představují různorodé spektrum subjektů, které vrámci plnění svých funkcí poskytují řadu užitečných služeb různým podnikatelským subjektům včetně malého astředního podnikání.

Mezinárodní obchodní komora (ICC)

Mezinárodní obchodní komora (International Chamber of Commerce– ICC) byla založena vroce 1919 asídlí vPaříži. Dnes reprezentuje tisíce společností aasociací zvíce než 120 zemí.

Prostřednictvím národních výborů ICC (u nás ICC Czech republic) podnikatelé přenášejí své zájmy, stanoviska anázory na představitele nejvyšších orgánů, institucí avlád všech zemí, včetně OSN, EU, WTO, OECD, ukterých má ICC poradní status na nejvyšší úrovni.

Podnikatelskému sektoru Mezinárodní obchodní komora nabízí:

- vzorovou mezinárodní kupní smlouvu,

- pravidla pro dokumentární akreditivy,

- Incoterms 2010– standardní dodací podmínky apovinnosti vmezinárodní dopravě mezi dopravcem, kupujícím aprodávajícím– vymezení okamžiku (místa), kdy kdo nese odpovědnost, kdo nese náklady na dopravu, pojistné, kdo uhradí případné škody během dopravy, přechod vlastnictví, platební podmínky apod.

Hospodářská aagrární komora

Jde oinstituce zřízené ze zákona.[10] Obě komory plní úlohu jakési platformy, která pomáhá podnikatelům znejrůznějších oblastí prosazovat jejich zájmy před státními orgány, poskytují svým členům informační avzdělávací servis, pomáhají zprostředkovávat obchodní kontakty.

- Hospodářská komora ČR (HK)
Hlavním posláním Hospodářské komory ČR je vytvářet příležitosti pro podnikání, prosazovat apodporovat opatření, která přispívají krozvoji podnikání vČR. Podpora malých astředních podnikatelů prostřednictvím Hospodářské komory ČR existuje ve dvou základních formách: poskytování širokého spektra informací pro podnikatele prostřednictvím kontaktních míst vcelé ČR aprosazování zájmů podnikatelů ve vztahu ke státní správě či kEvropské unii.

Mezi hlavní činnosti Hospodářské komory ČR patří:

- informuje oekonomickém vývoji, hospodářských podmínkách aprávních předpisech týkajících se podnikatelských aktivit, na webu komory je kdispozici příručka pro podnikatele,

- zajišťuje hospodářský styk se zahraničím prostřednictvím FITPRO (Facilitation of International Trade Procedures),

- poskytuje své členské základně ipodnikatelské veřejnosti poradenské akonzultační služby votázkách spojených spodnikatelskou činností prostřednictvím svých kontaktních míst vregionech,

- organizuje vrámci své působnosti vzdělávací činnost, profesní vzdělání včetně rekvalifikací, podílí se na řešení problémů zaměstnanosti ana odborné přípravě kvýkonu povolání, podporuje školská zařízení, zřízená ktomuto účelu,

- spolupracuje sorgány státní správy amístních samospráv,

- zabezpečuje propagaci podnikatelské činnosti svých členů,

- zřizuje vrámci své působnosti odborné platformy sorganizacemi ainstitucemi na podporu rozvoje podnikání,

- navazuje arozvíjí styky sobdobnými institucemi vzahraničí,

- je členem sdružení evropských obchodních komor Eurochambres aUEAPME (Evropské asociace živnostníků amalých astředních podnikatelů),

- a na základě dohod spolupracuje spodnikatelskými svazy, zaměstnavatelskými svazy apodobnými sdruženími.

Podle údajů na webových stránkách (www.komora.cz) Hospodářská komora ČR sdružuje přibližně 13 500 členů (právnických ifyzických osob) organizovaných v65 regionálních a83 oborových asociacích Hospodářské komory ČR. Roční členský poplatek činí 500Kč pro fyzické osoby a5000 Kč pro právnické osoby.

Od roku 2004 je Hospodářská komora ČR povinným připomínkovým místem podnikatelské legislativy. Hospodářská komora České republiky chrání zájmy svých členů sdružujících se prostřednictvím sítě regionálních komor azačleněných živnostenských společenstev.

Komora pro hospodářské styky se Společenstvím nezávislých států

Komora byla zřízena Hospodářskou komorou České republiky vroce 1997 jako speciální obchodní komora, jejímž cílem je podpora českých podnikatelských subjektů vjejich obchodních aktivitách na trzích zemí SNS. Je nestátním, samostatným anezávislým právnickým subjektem. Členy Komory mohou být právnické ifyzické osoby. Členskou základnu tvoří přibližně 150 firem.

- Agrární komora ČR (AK) svými aktivitami slouží podnikatelům vzemědělství, potravinářství alesnictví. Kpodpoře podnikání plní obdobné funkce jako Hospodářská komora ČR, navíc sleduje avydává stanoviska kproblematice ochranářských tendencí týkajících se trhu se zemědělskými produkty apotravinami.

Rozhodčí soud

Obě komory založily Rozhodčí soud. Rozhodčí řízení (někdy též arbitráž) je mimosoudní způsob řešení sporů nezávislými anestrannými rozhodci, který bývá využíván jako alternativa civilního procesu při řešení majetkových sporů. Rozhodčí řízení je neveřejné, což je spolu sjeho rychlostí ačasto inižšími náklady ve srovnání sběžným soudním řízením považováno za jeho největší výhody. Rozhodčí nálezy vydané na závěr řízení se stávají dnem doručení sporným stranám pravomocné asoudně vykonatelné. Široká vykonatelnost nálezů prakticky po celém světě je garantována Newyorskou úmluvou ouznání avýkonu cizích rozhodčích nálezů, jejímiž signatáři je dnes více než 140 států světa včetně České republiky.

Tradiční oblastí rozhodování sporů cestou rozhodčího řízení však nepochybně zůstává inadále obchodní oblast:

- majetkové spory– vnitrostátní, mezinárodní,

- spotřebitelské spory,

- mimosoudní řešení spotřebitelských sporů,

- úhradové spory ve zdravotnictví,

- doménové spory– cz, eu, com, net, org, biz, info.

Ve srovnání se soudním řízením je rozhodčí řízení sporů jednoinstanční, rychlé améně formální. Od podání žaloby do vydání rozhodčího nálezu uběhne často pouze několik měsíců nebo dokonce týdnů.

CEBRE

Hospodářská komora ČR společně se Svazem průmyslu adopravy ČR asKonfederací zaměstnavatelských apodnikatelských svazů ČR vytvořily Českou podnikatelskou reprezentaci při EU– CEBRE.

CEBRE poskytuje podnikatelsky významné informace onové evropské legislativě (elektronický bulletin) apodpůrných programech EU, nabízí firmám školení aodborné stáže vBruselu pro jejich pracovníky, umožňuje prezentaci areklamu firmy, zajistí pracovní schůzky uorgánů Evropské unie.

Asociace malých astředních podniků aživnostníků ČR (AMSP)

Asociace malých astředních podniků aživnostníků České republiky sdružuje malé astřední podniky aživnostníky ijejich organizace zcelé republiky. Prosazuje základní myšlenky zProgramu rozvoje malých astředních podniků vČR, který zpracovala již vroce 2003 aprůběžně jej aktualizuje. Asociace spolupracuje svládou, jednotlivými ministerstvy avuplynulých letech iniciovala řadu zákonných opatření, která pomáhají formovat podnikatelské prostředí vnaší zemi. Je připomínkovým místem kpřipravované legislativě, členem Podnikatelské rady ařady dalších poradních orgánů vlády aministerstev včetně hodnotitelských komisí. Je zastoupena rovněž na evropské úrovni, ato přímo vpředstavenstvu největšího zástupce malých astředních podniků při Evropské komisi, vEvropské asociaci řemesel, malých astředních podniků (UEAPME) vBruselu. Pro své členy poskytuje především informační servis, poradenství aanalýzy zaměřené cíleně na segment malých astředních podniků aživnostníků zcelé řady oblastí, dále účast na odborných akcích, seminářích, konferencích, setkáních podnikatelů vČR ivzahraničí acelkové prosazování zájmů tohoto segmentu vůči vládě, parlamentu adalším institucím. Členové mohou dále využívat exkluzivních nabídek abenefitů partnerů AMSP ČR. Asociace vyhlašuje také vlastní Grantový program pro členy AMSP ČR.

Národní asociace pro rozvoj podnikání (NARP)

Národní asociace pro rozvoj podnikání byla založena vroce 1996 jako profesní sdružení Regionálních Poradenských aInformačních Center (RPIC) za účelem podpory rozvoje podnikání vČeské republice. NARP představuje celorepublikovou síť privátních poradenských avzdělávacích společností pracujících zejména pro sektor malých astředních podniků. Vybudovaná síť NARP pokrývá celé území ČR adostupnost jejích služeb je maximálně do 40 km zkteréhokoli místa vČR. Výhodou pro některé klienty je možnost získat dotaci na poradenské služby NARP zOperačního programu průmysl ainovace– PORADENSTVÍ.

Hlavním posláním NARPu je koordinace činností vybudované sítě, péče oprofesionální úroveň aprofesní zdatnost poradců apracovníků členských organizací, komunikace sveřejnoprávními institucemi (ministerstvy, Agenturou pro rozvoj podnikání ainvestic) abankami, spolupráce na přípravě společných produktů sítě apodpora rozvoje podnikání vČR.

Členské organizace Národní asociace pro rozvoj podnikání poskytují převážně podnikatelským subjektům široké spektrum poradenských služeb. Mezi jejich zaměstnanci nebo společníky jsou advokáti, auditoři, daňoví poradci, insolvenční správci, soudní znalci, vysokoškolští pedagogové adalší specialisté ze všech oborů, se kterými se vrámci podnikání můžeme setkat.

NARP nabízí svým klientům poradenství od okamžiku, kdy se rozhodnou podnikat, přes růstovou fázi, kdy si hledají své místo na trhu, až do období zralosti, kdy hledají strategického investora kproniknutí na mezinárodní trhy jako klíčoví hráči. Poradenské aktivity nevylučují ani vpřípadě, kdy se podnikatelé rozhodnou firmu likvidovat nebo jí hrozí insolvenční řízení.

Profesní sdružení

- Svaz obchodu ČR acestovního ruchu je vrcholové, nezávislé, dobrovolné aotevřené zájmové sdružení, reprezentující svazy, asociace, velké retailingové adistribuční společnosti, spotřební družstva, obchodní aliance afranchisingové sítě, malé astřední firmy zoblasti obchodu, pohostinství, cestovního ruchu asouvisejících služeb na českém trhu. Je zastáncem podnikatelských zájmů apotřeb anabízí řadu služeb pro podnikatele zodvětví obchodu, pohostinství, ubytování acestovního ruchu.

- Svaz průmyslu adopravy ČR je dobrovolná, na vládě, politických stranách aodborech nezávislá organizace, sdružující zaměstnavatele apodnikatele vČeské republice zoblasti průmyslu adopravy. Svaz reprezentuje, podporuje aprosazuje zaměstnavatelské, podnikatelské aprofesní zájmy svých členů vdialogu se státními institucemi, nabízí svým členům řadu informací, vzdělávacích aporadenských služeb. Pomáhá získávat zahraniční kontakty, prezentuje své členy na vybraných veletrzích, výstavách, konferencích aodborných seminářích vtuzemsku ivzahraničí, organizuje společné veletržní firemní stánky apod.

1.2.4 Podpory podnikání na komerčním základě

Vedle vládních aneziskových organizací existuje na trhu řada podnikatelských subjektů, které nabízí začínajícím afungujícím podnikatelským subjektům řadu služeb, jež zasahují do různých sfér podnikání. Kpočetným typům poradenských služeb bezesporu patří vedení účetnictví, daňové poradenství, zabezpečení požadavků bezpečnosti aochrany zdraví při práci, právní konzultace apod. Dále se podrobněji zmíníme o:

- bankovních službách pro podnikatele,

- fondech rizikového kapitálu (venture kapitálových fondech),

- Business Angels.

Bankovní služby pro podnikatele

Finanční produkty zprivátních zdrojů jsou pochopitelně realizovány na komerčním principu avrozhodující většině je nabízí banky se zaměřením na financování podnikatelských aktivit malým astředním podnikatelům.

Většina bankovních institucí prakticky všem podnikatelským subjektům nabízí vedení běžných účtů (vedených jak vtuzemské, tak zahraniční měně).

Poměrně vstřícně se chová řada bankovních domů kposkytování kontokorentního úvěru, určeného kpřeklenutí výkyvů vpeněžních tocích, doplnění zásob, drobných oprav apod. Vyřízení kontokorentního úvěru je zpravidla operativní ališí sepodle horního limitu tohoto úvěru (zpravidla se pohybuje na hranici 3 mil. Kč). Kladem je, že podnikatelé nejsou výrazněji limitováni vpoužití finančních prostředků. Po splacení úvěru se tato úvěrová linka obvykle automaticky obnovuje. Nevýhodou je poměrně vysoká úroková sazba.

Vsoučasnosti řada bank nabízí různé podnikatelské úvěry. Bankovní nabídka vposledních letech doznala značného rozšíření anechybí vní:

- produkty pro start podnikání:

- vedení běžného účtu pro začínající podnikatele smožností povoleného debetu až do několika milionů Kč,

- poskytování podnikatelských úvěrů srychlým procesem schvalování– rychlá půjčka,

- poskytování úvěrů pro předfinancování či spolufinancování projektů dotovaných ze strukturálních fondů EU,

- produkty pro obchod aexport:

- exportní odběratelský úvěr,

- profinancování exportního dodavatelského úvěru,

- financování obchodní smlouvy (profinancování výroby),

- předexportní úvěr,

- forfaiting,

- platebně-zajišťovací instrumenty:

- bakovní záruky,

- dokumentární akreditiv,

- dokumentární inkaso,

- zajišťovací produkty– kurzového rizika, pohybu úrokových měr,

- investiční produkty:

- střednědobé úvěry,

- dlouhodobé úvěry,

- financování zahraniční investice,

- leasing– je poměrně rozšířeným instrumentem, který nabízí finanční instituce, ačkoliv obvykle vychází dráž než klasický úvěr, ale díky jednoduššímu vyřizování, příznivým daňovým podmínkám iflexibilitě (počáteční akontace, lhůta, velikost splátek) je podnikateli často upřednostňován před klasickým úvěrem.

Na počátku druhé dekády 21. století jsou komerční bankovní domy mnohem vstřícnější kposkytování úvěrů pro sektor malých astředních firem, samozřejmostí je vedení podnikatelského účtu apak inabídka různých úvěrů, včetně úvěrové podpory exportu, obvykle ve vazbě na záruky ze strany EGAPu. Ve struktuře nabízených produktů nejsou vůbec žádné nabídky financování zaměřené na podporu inovací (výzkumu, vývoje).

Nízkonákladové banky, které přišly na bankovní trh vposlední době afungují na bázi internetového bankovnictví, zpravidla nabízí pouze spořicí účty azatím nenabízí úvěrové či další produkty pro malé astřední firmy.

Fondy rizikového kapitálu (venture kapitálové fondy)

Zcela výjimečně jsou pro účely podpory podnikatelských projektů malých astředních firem kdispozici fondy rizikového kapitálu. Sohledem na náročnost prověření podnikatelského subjektu, kterému má být tento typ financování poskytnut, jistou naději na úspěch mohou mít střední firmy.

Rizikový kapitál představuje vřadě zemí zajímavý zdroj financování pro projekty, které sice vsobě skrývají vyšší riziko při realizaci, ale zároveň předpokládají vysoký výnos. Princip spočívá vtom, že fond rizikového kapitálu (investor) vstupuje do firmy formou navýšení základního kapitálu firmy. Tím získá firma potřebné zdroje. Po několika letech je buď celá firma, nebo kapitálový podíl fondu rizikového kapitálu odprodán azhodnocená investice se vrací zpět do fondu. Tento proces bývá typicky spojen isprodejem azhodnocením části nebo celého podílu izakladatele.

Předpokládá se, že zakladatel firmy má totožné cíle jako fond rizikového kapitálu: vybudovat kvalitní firmu sudržitelně rostoucí hodnotou atu pak prodat.

Kvýhodám, které může přinést spojení fondu rizikového kapitálu afirmy se zajímavým podnikatelským záměrem, patří:

- poskytnutí chybějícího kapitálu atím umožnění rozvoje firmy,

- během investičního období firma zpravidla neplatí žádné splátky ani úrokové náklady– ztohoto důvodu neexistuje negativní vliv na hotovostní tok,

- fond rizikového kapitálu se snaží být skutečným obchodním partnerem, který se podílí na riziku aodměnách, poskytuje praktické rady aodborné znalosti (dle potřeby) anapomáhá firemnímu obchodnímu úspěchu pomocí svých kontaktů aobchodních vazeb.

Na druhé straně ani financování pomocí fondu rizikového kapitálu není úplně bez rizika. Venture kapitálový investor se také zodpovídá svým akcionářům aglobálně vzato zhodnocuje celý objem jimi vložených prostředků do venture kapitálového fondu. Vinvestičních smlouvách si proto venture kapitalista vymíní některá omezení pravomocí zakladatele aposílení své role pro případ, že projekt vprůběhu času nefunguje vsouladu spůvodními plány. Je nutno říci, že to je pro venture kapitalistu situace nevítaná. Vždy preferuje situaci, kdy zakladatelé nebo později rozšířený management firmy pracují úspěšně adosahují plánovaných nebo lepších výsledků sami jen sdílčí podporou. Venture kapitáloví investoři se mezi sebou odlišují zaměřením na určitou fázi rozvoje firem.

Některé fondy rizikového kapitálu se specializují na určitá průmyslová odvětví jako např. potravinářský průmysl, technologie IT, internet, distribuci nebo stavební materiály. Fondy srizikovým kapitálem mají různá kritéria týkající se velikosti adoby trvání investice. Některé fondy upřednostňují dlouhodobější investice na 5 až 7 let aty investují převážně menší částky, jiné fondy preferují zase velké investice srychlejším exitem např. typu manažerských odkupů. Rozdílný přístup vdobě pobytu fondu ve firmě je také podle odvětví. U progresivnějších odvětví, jako jsou informační technologie nebo internet, se jedná odva roky až pět let, ale např. ustrojírenství se délka pohybuje ivýrazně nad 5 let.

V České republice působí řada společností zabývajících se financováním venture kapitálem. Tyto společnosti sdružuje Czech Private Equity and Venture Capital Association (CVCA). Asociace má 13 řádných členů adalší přidružené členy. Členové CVCA uskutečnili od roku 1990 do roku 2008 více než 100 investic vcelkové hodnotě 2 400 milionů EUR. Investovalo se do řady výrobních podniků islužeb, přičemž jednotlivým sektorem snejvětším podílem investovaných prostředků byly IT, telekomunikace, internet.

Business Angels

Business Angel je individuální investor využívající vlastní kapitál na financování perspektivních malých astředních firem svýrazným růstovým potenciálem. Jedná se zpravidla ofirmy ve fázi předstartovního nebo startovního financování. Business andělské investice jsou prakticky obdobou rizikového kapitálu, jen jejich realizace probíhá vmenších objemech aprostřednictvím jednoho investora.

Business Angel přináší do firmy iurčité know-how vpodobě odborných znalostí, orientace vdaném oboru popř. kontaktů na strategické partnery. Investiční vstup je stejně jako vpřípadě venture kapitálu omezen na předem stanovené období, na jehož konci investor realizuje odprodej svého podílu. Business Angels tedy nehledají pouze nejvyšší výnos surčitou výší rizika, hledají především oblast, ve které se mohou aktivně angažovat avyužívat své zkušenosti akontakty pro podporu růstu firmy, do níž investují.

Jelikož se vpřípadě Business Angels jedná oindividuální investory, sdružují se často do tzv. business andělských sítí scílem efektivnějšího přístupu kinformacím aracionálnějšího investování kapitálu. V České republice tuto činnost vykonávají sítě, které firmám se zájmem využít finančních prostředků business andělských investorů nabízí zprostředkování kontaktu na své členy ataké služby spojené spřípravou projektu pro vstup dané investice. Patří mezi ně například Business Angels Czech (www.bacz.cz).

1.2.5 Programy podpory pro začínající podnikatele

Program Start

Program Start je určen pro začínající podnikatele na území České republiky svýjimkou území hlavního města Prahy.

Cílem programu je umožnit realizaci podnikatelských záměrů osob vstupujících do podnikání poprvé nebo po delším časovém odstupu, ato poskytnutím podpory ve formě bezúročného úvěru nebo zvýhodněné záruky sfinančním příspěvkem kzaručovanému úvěru.

Správcem programu je Ministerstvo průmyslu aobchodu ČR (www.mpo.cz). Poskytovatelem podpory je Českomoravská záruční arozvojová banka, a.s. (www.cmzrb.cz). Podpora je poskytována zprostředků záručního fondu nebo úvěrového fondu vytvořených zprostředků státního rozpočtu, Evropského fondu pro regionální rozvoj av případě úvěrového fondu též zprostředků Českomoravské záruční arozvojové banky, a.s. Program je vyhlašován podle zákona č. 47/2002 Sb., opodpoře malého astředního podnikání, vaktuálním znění.

Podpora je poskytována formou:

- bezúročného úvěru,

- nebo zvýhodněné záruky sfinančním příspěvkem.

Příjemce podporymusí splňovat podmínku drobného podnikatele amusí být současně začínajícím podnikatelem, tj. musí začínat spodnikáním poprvé nebo minimálně po sedmi letech od ukončení předcházející podnikatelské činnosti anesmí být společníkem či členem jiné právnické osoby. Projekt se musí převážně týkat podporované ekonomické činnosti.

Výše bezúročného úvěru je profyzickou osobu neboprávnickou osobudo 0,75 mil. Kč, pro právnickou osobu svíce společníky či členy až do 1,5 mil. Kč. Podpora je poskytována až do výše 90% předpokládaných způsobilých výdajů projektu vregionech sintenzivní podporou, vostatních regionech až do výše 70% předpokládaných způsobilých výdajů projektu.

Doba splatnosti azajištění úvěru činí až 7 let. Úvěr je zajišťován směnkou vystavenou příjemcem podpory avalovanou[11] nejméně jednou fyzickou nebo právnickou osobou.

Způsobilé výdaje musí splňovat následující podmínky:

- Musí být vynaloženy vsouladu scílem programu amusí bezprostředně souviset srealizací projektu.

- Účetní adaňové doklady, příp. jiné doklady, kterými je prokazována způsobilost výdajů, musí být uhrazeny po datu uzavření smlouvy obezúročném úvěru.

Mezi způsobilé výdaje patří:

- Pořízení arekonstrukce dlouhodobého hmotného majetku (u příjemců podpory vedoucích účetnictví), resp. hmotného majetku apozemků (u příjemců podpory vedoucích daňovou evidenci).

- Pořízení dlouhodobého nehmotného majetku.

- Pořízení zásob, včetně drobného hmotného majetku, pokud není příjemcem podpory veden jako dlouhodobý hmotný majetek, resp. majetek.

- Pořízení drobného nehmotného majetku, pokud je příjemcem podpory vykazován jako náklad/výdaj.

- DPH je součástí příslušného způsobilého výdaje.

Program Trh

Program Trh je určen pro začínající podnikatele na území hlavního města Prahy aje financován zNárodního programu podpory podnikání. Po vyhlášení programu přijímají žádosti všechny pobočky Českomoravské záruční arozvojové banky. Program je poskytován ve formě bezúročného úvěru.

Příjemce podpory musí splňovat podmínku drobného podnikatele podle definice malých astředních podniků asoučasně musí být začínajícím podnikatelem. Projekt se musí týkat převážně podporované ekonomické činnosti.

Mezi charakteristické rysy programu Trh patří:

- Úvěr profyzickou osobu neboprávnickou osobuje poskytován až do výše 0,75 mil. Kč.

- Úvěr pro právnickou osobu svíce společníky či členy je poskytován až do výše 1,5mil.Kč.

- Podpora je poskytována až do výše 70% předpokládaných způsobilých výdajů projektu.

- Doba splatnosti úvěru je až 7 let.

- Úvěr je zajišťován směnkou vystavenou příjemcem podpory avalovanou nejméně jednou fyzickou nebo právnickou osobou.

Zprogramu Trh je možné financovat následující způsobilé výdaje:

- Pořízení arekonstrukce dlouhodobého hmotného majetku (u příjemců podpory vedoucích účetnictví), resp. hmotného majetku apozemků (u příjemců podpory vedoucích daňovou evidenci).

- Pořízení dlouhodobého nehmotného majetku.

- Pořízení zásob, včetně drobného hmotného majetku, pokud není příjemcem podpory veden jako dlouhodobý hmotný majetek, resp. majetek.

- Pořízení drobného nehmotného majetku, je-li příjemcem vykazován jako náklad/výdaj.

- DPH je součástí příslušného způsobilého výdaje.

1.2.6 Užitečné adresy

Agrární komora ČR, Blanická, 772 00 Olomouc, tel.: +420585228 530, www.agrocr.cz. Pracoviště Praha: Štěpánská 63, 110 00 Praha, tel.: +420224215 946

Asociace inovačního podnikání ČR, Novotného lávka 5, 116 68 Praha 1, tel.: +420221 082 275, www.aipcr.cz

Asociace malých astředních podniků aživnostníků ČR, Těšnov 5, 110 00 Praha 1, tel.: +420222246404, www.amsp.cz

CEBRE (Czech Business Representation)– Česká podnikatelská reprezentace při EU vBruselu, Bastion Tower, level 20, Place du Champ de Mars 5, 1050 Brussels, Belgium, tel.: +32 2550 35 47, www.cebre.cz

CzechInvest, Štěpánská 15, 120 00, Praha 2, tel.: +420296342 500, www.czechinvest.org

CzechTrade, Dittrichova 21, 128 01 Praha 2, zelená linka exportu: 800 133331, www.czechtrade.cz

Česká exportní banka, a.s. (ČEB), Vodičkova 34, 111 21 Praha 1, tel.: +420222843 111, www.ceb.cz

Českomoravská záruční arozvojová banka, a.s., Jeruzalémská 964/4, 110 00 Praha 1, tel.: +420255 721111, www.cmzrb.cz

Exportní garanční apojišťovací společnost, a.s.– EGAP, P. O. Box 6, Vodičkova 34/701, 111 21 Praha 1, tel.: +420 222 841 111, www.egap.cz

Informační portál společnosti Internet Info, s.r.o., www.podnikatel.cz

Hospodářská komora České republiky, Freyova 27, 190 00 Praha 9– Vysočany, tel.: +420296646 111, www.komora.cz

Mezinárodní obchodní komora ČR– ICC Czech republic, Thumovská 12, 118 00 Praha 1, tel. +420 257 217744, www.icc-cr.cz

Národní asociace pro rozvoj podnikání, Sokolovská 366/84, 186 00 Praha 8– Karlín, tel.: +420 571 757071, www.narp.cz

Oficiální portál pro podnikání aexport, www.businessinfo.cz

Sdružení podnikatelů aživnostníků ČR, Na Strži 9, 140 00 Praha 4, tel.: +420261104 242, www.spzcr.cz

Společnost vědecko-technických parků ČR, Novotného lávka 5, 116 68 Praha 1, tel.: +420221082 275, www.svtp.cz

Svaz obchodu acestovního ruchu ČR, Těšnov 5, 110 00 Praha 1, tel.: +420224805 158, www.socr.cz

Svaz průmyslu adopravy ČR, Jankovcova 1569/2c, 170 04 Praha 7, tel.: +420234379 500, www.spcr.cz

Unie malých astředních podniků ČR, Michnův palác, Újezd 450/40, 118 01 Praha 1– Malá Strana, tel.: +420 257 007647, www.sme-union.cz

Table of Contents

O hlavních autorech

Předmluva

1 Co by měl podnikatel vědět

1.1 Pojetí a význam malých a středních firem

1.1.1 Vymezení základních pojmů

1.1.2 Význam malých a středních firem

1.1.3 Omezení malých a středních firem

1.2 Podpora malého a středního podnikání

1.2.1 Podpory podnikání z veřejných prostředků

1.2.2 Podnikatelské inkubátory, vědeckotechnické parky

1.2.3 Nevládní organizace

1.2.4 Podpory podnikání na komerčním základě

1.2.5 Programy podpory pro začínající podnikatele

1.2.6 Užitečné adresy