Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Petr Syrový

Jak si spořit na důchod

Zorientujte se v důchodové reformě

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7, jako svou 4943. publikaci

Realizace obálky Jan Dvořák

Sazba Antonín Plicka

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 160

První vydání, Praha 2012

Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© GRADA Publishing, a.s., 2012

GRADA Publishing: tel.: 234 264 401, fax 234 264 400, www.grada.cz

ISBN 978-80-247-4479-7

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8265-2 ve formátu PDF

ISBN 978-80-247-8266-9 ve formátu EPUB

Předmluva

Kniha řeší aktuální problematiku důchodové reformy. Nahlíží na ni z pohledu účastníka. Vyplatí se mi využívat II. pilíř důchodové reformy? Mám si ještě navíc něco dobrovolně spořit? Kolik by to mělo být, aby to mělo smysl? Kam bych měl spořit?

Kniha není pouhým popisem systému penzijního a důchodového spoření, ale obsahuje konkrétní návody, které účastníkům pomohou rozhodnout se, zda se mají účastnit II. pilíře, nebo raději ne.

Abychom mohli odpovědět na tyto otázky, je třeba maličko nakouknout do zákulisí investic a seznámit se s nimi. Ať víme, co od nich můžeme očekávat a jak nám mohou pomoci. Čím více je budeme znát, tím méně nás překvapí.

Při psaní knihy vycházím z letité praxe v oblasti poradenství. Pokusím se do knihy dostat všechny základní rady, které dávám klientům, nebo které předávám finančním poradcům na školeních. Pokud jste finančním poradcem, najdete zde přesně to, co budete při své práci potřebovat. Pokud se chcete o své finance postarat sami, dostanete stejné informace, které dávám svým klientům v rámci finančního poradenství.

Knížka určitě nebude vyčerpávajícím zpracováním tématu. Spoření na důchod je v mnoha ohledech nové. Proto je těžké se trefit do otázek, které opravdu budou budoucí účastníky trápit. Možná se netrefím ve sto procentech případů, ale pokusím se zodpovědět všechny otázky, které by mohly budoucí účastníky důchodového spoření zajímat. V knize se seznámíme i s oblastí investic. Všechny výnosy, se kterými pracujeme, jsou výnosy odhadované. Nikoli zaručené. Budoucnost samozřejmě neznáme, proto nemůžeme vědět, kolik peněz bude naspořeno ve fondu za třicet let. Snažím se ale dát co nejodpovědnější odhad.

Sama problematika má dost neznámých. Proto v knize můžeme některé neznámé pouze odhadovat, předpokládat… (Třeba nákladovost fondů zatím můžeme pouze odhadovat, jakmile fondy vzniknou a předvedou se, budeme jejich nákladovost znát.)

Možná se mi nepodařilo vše správně vysvětlit, možná budete mít doplňující otázky. Na vaše dotazy vám rád odpovím na e-mailu syrovy.petr@seznam.cz.

1. Rychlý návod na dvou stranách

Jak velký bude váš důchod, až na něj budete mít nárok? Bude vám tato částka stačit?

Samozřejmě nevíme, jak velký bude váš důchod, až do něj budete odcházet. Můžeme se ale podívat, jak velký by byl důchod, kdybyste do něj šli hned teď. Výši důchodu si můžete spočítat na internetových kalkulačkách[1]. Nebo se inspirujme průměrným starobním důchodem, který byl na začátku roku 2012 ve výši 10 740 Kč.

To je situace, která platí dnes. Jaká ale bude situace v době, kdy půjdeme do důchodu my? Budou v té době důchody (počítané v dnešních cenách) vyšší, nebo nižší? Ani na tuto otázku nemáme spolehlivou odpověď, ale spíše to vypadá na pokles důchodů.

Jestli nám budoucí státní důchod stačí a nepotřebujeme přemýšlet o vyšším, nemusíme číst dál. Pokud nám nestačí, můžeme s tím něco udělat. Něco udělat, znamená, připravit si na to svoje vlastní peníze. Můžeme si nějaké vlastní peníze naspořit. Nebo použít ty, které už dnes máme.

Pokud nemáte vlastní peníze, které byste chtěli použít na svůj důchod, ani si žádné nebudete chtít spořit, není tato kniha pro vás. Nedám vám žádný návod, jak si zlepšit důchod bez vlastních úspor.

Abyste si udělali hrubou představu, kolik prostředků budete potřebovat na zajištění vlastního důchodu, můžeme použít jednoduché poradenské pravidlo. 1 mil. Kč majetku nám pomůže k doživotní rentě ve výši 5 000 Kč měsíčně. Jestli tedy chcete mít svůj příjem v důchodu o 5 000 Kč vyšší než ten, co pro vás chystá státní systém, měli byste mít 1 mil. Kč. Pokud chcete mít příjem o 10 000 Kč lepší, počítejte s dvěma miliony.

Jak se k této částce dostat?

Pokud ji dnes nemáme, můžeme si ji vytvořit. Buď budeme dávat peníze stranou, nebo se pokusíme dnešní prostředky zhodnotit tak, abychom dosáhli výsledné sumy. Také můžeme kombinovat obojí – dávat peníze stranou a ještě je zhodnocovat.

Jednou z možností, jak investovat a zhodnocovat peníze, jsou investice na kapitálových trzích. Na kapitálové trhy vstupujeme zpravidla pomocí fondů (s různým názvem). Můžeme tak investovat do akcií a dluhopisů.

Investice v rámci důchodové reformy jsou vlastně investice na kapitálové trhy prostřednictvím fondů. Kdo používá jiné investiční přístupy, může se nad investicí do fondů zamyslet. Třeba mu přijde zajímavá jako jakýsi doplněk vlastního investičního portfolia. Možná investujete do vlastní firmy nebo do nemovitostí. Investice do fondů vám může pomoci snížit riziko. Pokud pro vás investice do fondů v žádném případě nejsou schůdnou cestou, pak nemůžete produkty v rámci penzijní reformy využívat.

Fondy jsou standardně používanou cestou pro zhodnocování prostředků a to jak u nás, tak i v zahraničí. Nové fondy, které v rámci důchodové reformy vznikají, mají svá určitá specifika.

Pokud chcete vyšší důchod, než kolik vám za několik desítek let vyměří stát, zkuste využít II. pilíř – důchodové spoření.

Ten spočítá v tom, že část peněz, které dnes platíte státu, budete platit na svůj vlastní účet. Tyto peníze budete posílat do svého vlastního fondu. Tyto vyvedené peníze vám nezajistí vyšší důchod. Důchod pravděpodobně bude vyšší, ale všechny výpočty a prognózy jsou hodně ve hvězdách. Všechny parametry jsou silně nejisté. Nejisté parametry jsou jak v rámci II. pilíře, tak i v rámci I. (průběžného) pilíře. Nikdo neví, jaká bude výše státního důchodu za desítky let. Volba II. pilíře vám pomůže snížit riziko, že budete mít nízký příjem v důchodu. Nebudete se spoléhat pouze na jeden zdroj pro financování důchodu, budete se spoléhat na více zdrojů. Když důchod z jednoho zdroje poklesne, nebude to mít na vás tak velký dopad.

V rámci II. pilíře vlastně volíte, jestli část svých odvodů necháte státu v rámci průběžného pilíře, nebo jestli si z nich budete financovat svůj vlastní důchod.

Pokud zvolíte II. pilíř, budete muset dávat 2 % z vlastní hrubé mzdy. Tato 2 % ze mzdy vám pomohou budovat kapitál, který využijete na zvýšení svého důchodu. To je přesně to, co asi potřebujeme. (Jak jsme se ptali na počátku kapitoly).

Tyto prostředky vám pomohou k navýšení důchodu, ale nedostanete se k nim dřív.

Záleží na tom, o kolik si chcete zvýšit vlastní důchod. Možná, že spoření 2 % z hrubé mzdy navíc nebude stačit. V tom případě budete muset spořit ještě další peníze. Protože stát považuje spoření na důchod a zabezpečení ve stáří za důležité, dává k tomuto spoření státní příspěvek. Tento příspěvek dává do produktu s názvem „doplňkové penzijní spoření“ (bývalé penzijní připojištění) v rámci III. pilíře.

V rámci III. pilíře si můžete vybrat z nabídky fondů, které se liší očekávaným rizikem a kolísavostí hodnoty portfolia. Tyto fondy jsou velmi blízké otevřeným podílovým fondům, jak je známe dnes. Liší se od nich státním příspěvkem.

Nejvyšší státní příspěvek se poskytuje na vklad 1 000 Kč. Jen pro představu: když budete platit do fondů v rámci III. pilíře 1 000 Kč měsíčně, budete mít na penzi (v dnešních cenách) přes 400 000 Kč po 20 letech spoření, kolem 800 000 Kč po 30 letech a přes 1,3 mil. Kč po 40 letech spoření. To jen pro srovnání, když jsme na začátku kapitoly řešili, kolik potřebujete peněz na svůj spokojený důchod.

K těmto prostředkům se dostanete i dřív, než vám vznikne nárok na státní důchod. Dostanete se k nim standardně v 60 letech.

A pokud vám to ještě nestačí na spokojený důchod a potřebujete více peněz, nebo potřebujete peníze dříve, zapojte ještě další investice, ale už mimo rámec penzijní reformy.

2. Kolik peněz budeme potřebovat vdůchodu

2.1 Porovnání příjmů adůchodu

2.1.1 Jak vysoký důchod můžeme očekávat podle dnešních podmínek

Každému jednou skončí produktivní věk apůjde do důchodu. Odchod do důchodu samozřejmě znamená pokles příjmů. Jak velký pokles příjmů nás čeká?

Výše důchodu samozřejmě závisí na našem příjmu vdobě, kdy pracujeme. Platí, že čím vyšší máme příjem, tím vyšší máme idůchod. Zároveň ale platí, že čím vyšší máme příjem, tím vyšší je pro nás pokles příjmu vpřípadě odchodu do důchodu.

Příklad 1 – Důchod pana Průměrného

Pan Průměrný, který má průměrný příjem, má dnes přibližně 20000 Kč měsíčně[2] čistého. Výše jeho starobního důchodu je 10319 Kč. Jeho příjem tak klesá cca o50%. Jakmile pan Průměrný půjde do důchodu, bude mít od příštího měsíce poloviční příjem.

Příklad 2 – Důchod pana Bohatého

Pan Bohatý má hrubý příjem 40000 Kč[3]. Tomu odpovídá čistý příjem 29630 Kč astarobní důchod 13839 Kč. Zde je pokles příjmu ještě výraznější. Pokles je o53%. Důchod je tedy méně než polovina předchozího příjmu.

Konkrétní výše důchodu vzávislosti na příjmu, je vidět ztabulky igrafu.

Zde si můžete najít odpověď na otázku, jestli je pro vás pokles příjmu vdůchodu vlastně problémem. Jestli je pro vás propad příjmů výrazný, budete stím muset něco dělat. Budete se muset sami osebe postarat vlastním dodatečným spořením. Pokud vám bude příjem zdůchodu stačit, není další spoření nezbytně nutné.

Tabulka 1 – porovnání výše důchodu ačisté mzdy[4]

Hrubá mzda

Čistá mzda

Výše důchodu

Poměr

10 000

8 900

8 745

98%

12 000

10 335

9 602

93%

14 000

11 710

9 965

85%

16 000

13 085

10 327

79%

18 000

14 460

10 690

74%

20 000

15 850

11 053

70%

22 000

17 225

11 415

66%

24 000

18 600

11 778

63%

26 000

19 975

12 140

61%

28 000

21 350

12 503

59%

30 000

22 740

12 803

56%

35 000

26 185

13 321

51%

40 000

29 630

13 839

47%

45 000

33 075

14 357

43%

50 000

36 520

14 875

41%

55 000

39 965

15 393

39%

60 000

43 410

15 911

37%

65 000

46 855

16 429

35%

70 000

50 300

16 947

34%

Zdroj: vlastní výpočty

Graf 1 – Kolik procent ze mzdy činí důchod

Zdroj: vlastní výpočty

Tabulky igraf zobrazují aktuální výši důchodů, které se vyplácejí dnes. Pro ty, co mají do důchodu ještě daleko, jsou určitě přichystané různé neodhadnutelné změny. Algoritmus výpočtu ijeho jednotlivé parametry se neustále mění. Nicméně výše uvedené příklady nám mohou být dobrým vodítkem.

Křešení problému nemůžeme přistoupit stylem: „Je to ještě daleko, však ono se uvidí.“ Jestli totiž chceme spříjmem vdůchodu něco udělat, musíme začít včas. Začít včas znamená, že nám stačí pro vyřešení problému udělat jen něco málo. Stačí málo spořit. Když budeme řešení stále odkládat, dostaneme se do neřešitelné situace. Až bude důchod za dveřmi aaž se bude rýsovat vkonkrétních obrysech, už bude pozdě na nějaké rozumné řešení. Nebudeme mít šanci potřebnou částku naspořit.

Ipřes to, že důchod je daleko avše kolem něj je nejisté, je potřeba na něj myslet co nejdřív.

2.1.2 Výše důchodů neustále klesá

Ukázali jsme si výše důchodů, které platí vsoučasné situaci. Tabulka obsahuje důchody, které bychom dostali, kdybychom šli do důchodu dnes. My ale většinou do důchodu půjdeme za několik desítek let. Do té doby se všechno změní.

Proto se pojďme podívat, jaké jsou trendy. Můžeme očekávat, že důchod bude spíše vyšší, nebo spíše nižší než dnes?

Výše důchodu vposledních letech (vzhledem kpříjmům zaměstnanců) klesá. Zatímco průměrný důchod vroce 2000 byl 57% zprůměrné hrubé mzdy, vroce 2008 byl průměrný důchod už jen necelých 53% zprůměrné mzdy (viz graf).

Ktomuto poklesu došlo jen za posledních 8let. Kjakému vývoji může asi dojít za desítky let, až dnešní pracující půjdou do důchodu?

Graf 2 – Pokles důchodu vůči čisté mzdě

Zdroj: ČSÚ

Bohužel se dá předpokládat, že tento trend bude pokračovat ivpříštích letech[5].

2.1.3 Stárnutí populace

Pesimismus ohledně budoucí výše důchodů pramení zvěkové struktury obyvatelstva ajejí změny včase.

Zkrátka ajednoduše: obyvatelstvo vČR stárne adá se předpokládat, že tento trend bude pokračovat inadále. Podíl obyvatelstva ve věku nad 65let bude narůstat zdnešních 16% vcelkové populaci na 31% za přibližně 50let.

Bude stále méně améně pracujících na jednoho důchodce.

Tento trend bude znamenat, že výdaje na důchody (vůči pracující populaci) porostou.

Graf 3 – Prognóza populačního vývoje České republiky na období 2003–2065

Zdroj: B. Burcin aT. Kučera

Před podobnými problémy nestojí pouze Česká republika, ale vlastně celá Evropa avětšina vyspělého světa, např. Japonsko.

Proto je ve světě trendem prodlužování hranice odchodu do důchodu.

2.1.4 Prodlužování věku odchodu do důchodu

Ještě nedávno (do roku 1996) se odcházelo do důchodu v60letech. Tento věk platil pro muže. Pro ženy důchodový věk závisel na počtu dětí. Pokud měla 5 avíce dětí, byl důchodový věk dokonce 53let.

Od roku 1996se důchodový věk pomalu prodlužuje. Dnešní muži odcházejí do důchodu v62,5letech.

Komu je dnes 35let, má plánován důchod na 67let. Tato hranice se bude ještě dále prodlužovat. Kdo se narodil po roce 1977, ten půjde do důchodu až po 67. roce života. Tedy za více než 30let. Do té doby systém ještě určitě dozná změn. Kterým směrem se bude věk odchodu posouvat? Bude se spíše prodlužovat, nebo se bude spíše zkracovat? Vypadá to, že díky demografickým trendům je odpověď na tuto otázku jasná.

Česká republika není vtomto směru výjimkou. Prodlužování věku odchodu do důchodu se týká všech ekonomicky rozvinutých zemí. Jen pro zajímavost: Evropská komise doporučuje postupně posouvat věk odchodu do důchodu na 70let.

2.2 Kolik peněz budeme vdůchodu chtít?

Představte si, že zítra odcházíte do starobního důchodu. Místo výplaty budete dostávat už pouze důchod. Kolik byste chtěli dostávat, aby vám to stačilo na spokojený život?

Při těchto představách se nezapomeňte držet při zemi. Buďte realisté avytyčte si pouze realistické cíle. Když budete mít velké oči abudete chtít nesplnitelné, zjistíte, že na to opravdu nemáte.

Příklad 3 – pan Průměrný

Pan Průměrný si vtabulkách našel, že jeho příjem by klesl z20 000Kč přibližně na 10 000Kč. Tento propad mu přijde moc velký, protože by mu po zaplacení všech povinných poplatků mnoho nezbylo. Umí si ale představit, že příjem 15000 Kč by pro něho byl dostatečný. Stím by byl spokojený.

Pan Průměrný si naplánoval vdůchodu příjem o5 000 Kč vyšší, než kolik bude státní důchod. Navíc státní důchod má svá rizika. Tak se nebude spoléhat pouze na jeden zdroj příjmů, ale bude mít příjmy rozdělené mezi:

- • státní důchod, zekterého bude mít 2/3 příjmů a

- • soukromou penzi, která pokryje 1/3 příjmů.

Při plánování výdajů vdůchodu se inspirujte současnými výdaji. Podívejte se, jaké jsou vaše dnešní výdaje, které máte.

Od nich odečtěte splátky hypotéky, kterou už vdůchodu splácet nebudete.

Někteří lidé při plánování uvažují tak, že udělají revizi rozpočtu auvažují, jaké výdaje už vdůchodu nebudou mít: školka pro děti, tak častá dovolená, spoření dětem apodobně.

Finanční poradci je upozorňují, že příliš snižovat výdaje je nebezpečné. Některé výdaje vdůchodu opravdu nebudou, ale zase budou jiné výdaje. Proto raději počítejme stím, že výše výdajů bude stejná. Jenom bude jiná struktura výdajů. Vyšší podíl výdajů budou mít výdaje za zdravotní péči. Vdůchodu budeme mít více času, atak budeme mít čas na divadla aposezení vkavárně. Možná nás zajímá cestování avdůchodu na něj budeme mít dost času. Amísto dětí nejspíš budou vnoučata, kterým budeme chtít také něco dopřát.

Proto se doporučuje zdnešních výdajů škrtnout pouze hypotéku. Ještě můžeme škrtnout výdaje na placení životních pojistek ana spoření.

Někteří poradci vycházejí zdlouholetých zkušeností sklienty avychází jim, že většina lidí si plánuje příjmy vdůchodu na úrovni 70% až 80% současného příjmu.

Příklad 4 – pan Průměrný ajeho výdaje vdůchodu

Ještě jednou se podívejme na pana Průměrného. Zkontrolujme, jestli jeho plánované výdaje vdůchodu odpovídají výše uvedenému.

Jeho čistý příjem je 20000 Kč, plánované výdaje vdůchodu jsou 15000Kč. To je 75% jeho současných příjmů.

Suma 15000 Kč by mohla odpovídat ijeho současným výdajům, zekterých jsme odečetli nějaké splátky nebo spoření.

2.3 Jaké máme mít před důchodem úspory?

Máme naplánováno, jaké bychom chtěli mít výdaje vdůchodu. Teď přijde druhá strana rovnice: co pro to musíme udělat?

Vporadenské praxi platí jedno velmi jednoduché pravidlo:

pro měsíční rentu 5 000 Kč potřebujeme mít majetek cca 1mil. Kč.

Příklad 5 – pan Průměrný

Pan Průměrný by chtěl mít o5 000 Kč měsíčně vyšší důchod. Aby si to mohl dovolit, bude muset mít kdispozici cca 1mil. Kč vdobě, kdy bude odcházet do důchodu.

Pojďme se trochu podrobněji podívat na to, jak jsme na toto pravidlo přišli. Samozřejmě to není tak přesné adokazatelné, jako fyzikální zákony. Proto pouze ukážeme, že toto číslo plus mínus odpovídá realitě.

2.3.1 Podobné jako důchod zpenzijních fondů

Penzijní fondy vrámci penzijního připojištění počítají srentou ve výši 6000 Kč měsíčně zmilionového majetku[6].

Máme tak potvrzeno, že naše pravidlo (1mil. Kč generuje 5 000 Kč měsíčně) přibližně funguje.

Tato renta je vyplácena od věku 60let nadosmrti. Tedy podobně jako státní důchod „nadosmrti“. To je přesně to, co pan Průměrný potřebuje.

Můžeme namítnout, že toto platí dnes. Situace za 30let ale bude jiná. Budeme se dožívat vyššího věku apenzijní fondy apojišťovny to určitě do svých výpočtů zahrnou abudou vyplácet nižší dávky. Ano, to je pravda. Dnešní penzijní fondy ale počítají rentu od 60let nadosmrti. Až půjde pan Průměrný do důchodu, půjde do důchodu až v67letech. Prodlouží se průměrný věk dožití, prodlouží se ale ivěk odchodu do důchodu.

2.3.2 Renta zpronájmu

Někdo uvažuje orentě na důchod znemovitosti zpronájmu. Říká, že za 2mil. Kč koupí byt, aten bude za 10000 Kč měsíčně pronajímat. Výše nájmu je často ivyšší.

Vidíme, že jsme opět velmi blízko pravidlu: 1mil. Kč majetku generuje 5 000 Kč měsíční renty.

Ubytu samozřejmě záleží na konkrétní situaci. Jsou lokality, kde výnosnost nájmu je ještě vyšší, než výše uvedený příklad. (Jsou samozřejmě lokality, kde je výše nájmu nižší.)

Vpřípadě bytu na pronájem se částečně vypořádáme isinflací. Pokud vše bude zdražovat, peníze budou ztrácet hodnotu, dá se předpokládat, že icena nájmu poroste.

Další výhodou je to, že renta není nadosmrti, ale je nekonečná. Kapitál nespotřebujeme. Byt po nás zůstane dědicům.

Nemovitost na pronájem se doporučuje jako jeden, nikoli jako jediný zdroj příjmů. Pokud bychom se spolehli pouze na nemovitost na pronájem, nesli bychom velké riziko. Tato investice zdaleka není tak jistá, jak na první pohled vypadá. Může se stát spousta událostí, které příjem zpronájmu sníží, nebo ukončí. Nikdy totiž nevíme, za kolik se nemovitost bude pronajímat za 5 nebo 10let.

2.3.3 Peníze si prostě rozpočítáme

Kpotvrzení pravidla, že 1mil. Kč generuje 5 000 Kč měsíční renty, stačí pouze zdravý selský rozum. Renta 5 000 Kč měsíčně znamená 60000 Kč za rok. To znamená, že nám peníze vydrží přibližně na 17let.

Do důchodu se bude odcházet v67letech, proto nám peníze stačí až do našich 84let.

Chce to jen umět uložit peníze tak, aby nám je neznehodnocovala inflace.

2.4 Chceme čekat až na důchod?

2.4.1 Kdy budeme chtít přestat pracovat?

Probrali jsme si, jak si naplánovat výši důchodu, pokud nejsme spokojeni stím, co nám vypočítá stát.

Nyní budeme řešit, jestli nám vyhovuje doba odchodu do důchodu. Opravdu chceme vpráci vydržet až do doby, kdy se bude odcházet do důchodu? Respektive chceme, abychom museli pracovat až do 67let bez možnosti volby? Pokud se nám takováto představa nelíbí, můžeme stím něco udělat.

Mnoha lidem, zejména těm snadprůměrným příjmem, nevyhovuje představa, že by museli pracovat do vysokého věku. Nelíbí se jim, že by si museli udržet tak velkou produktivitu avýkonnost, jako vmladém nebo středním věku. Je jim jasné, že jak budou ubývat síly, budou mít stále horší ahorší uplatnění na trhu práce.

Zkuste se zamyslet nad otázkou: do kdy chcete, abyste museli pracovat? Do jakého věku?

Při odpovědi se opět držte toho, co si myslíte, že je reálné. Asi tušíte, že čím dříve budete chtít pověsit práci na hřebík, tím větší kapitál ktomu budete potřebovat. Pokud si dáte nereálné očekávání, nepodaří se vám ho splnit.

Kdy chceme přestat pracovat, můžeme vidět ve dvou variantách:

1. 1. Přestat pracovat úplně

2. 2. Pracovat jen na „půl plynu“

Přestat pracovat úplně znamená nepočítat už sžádnými příjmy. Nepočítat stím, že nám naše práce bude sloužit kobživě. Budeme už žít pouze zvlastního kapitálu.

Příklad 6 – kdy chce do důchodu pan Průměrný

Příklad 7 – kdy chce do důchodu pan Bohatý

2.4.2 Kolik na to budeme potřebovat peněz?

Příklad 8 – Jaký kapitál potřebuje Průměrný aBohatý

Počet let

2

4

6

8

10

12

14

16

18

20

23154

2.5 Kolik budete potřebovat peněz na důchod

1. 1. Bude nám stačit příjem vdůchodu?

2. 2. Chceme čekat až na dobu, kdy nám bude důchod přiřknut?

- • 1mil. Kč na rentu pro vyšší důchod[10]

- • 1,26mil. Kč pro dřívější odchod do důchodu[11]

- • 1,66mil. Kč pro navýšení důchodu[12]

- • 1,177mil. Kč pro dřívější odchod do důchodu[13]

2.6 Co pro spokojený důchod musíme udělat?

2.6.1 Kolik už máme naspořeno

10

2.6.2 Kolik musíme pravidelně investovat

- • našich vlastních vkladů;

- • příspěvků zaměstnavatele vrámci penzijního spoření (penzijního připojištění);

- • příspěvků státu vrámci

- – penzijního spoření (penzijního připojištění) – viz státní příspěvek

- – důchodového spoření (II. pilíř důchodové reformy).

2.6.3 Co když naše možnosti neodpovídají našim přáním

1. 1. Snižte své cíle

1. 2. Prozkoumejte ještě jednou své možnosti

1. 3. Zatím to nevyjde, ale začněme, třeba se situace zlepší.

2.6.4 Pravidlo 10% zpříjmů

Table of Contents

Předmluva

1. Rychlý návod na dvou stranách

2. Kolik peněz budeme potřebovat v důchodu

2.1 Porovnání příjmů a důchodu

2.1.1 Jak vysoký důchod můžeme očekávat podle dnešních podmínek

2.1.2 Výše důchodů neustále klesá

2.1.3 Stárnutí populace

2.1.4 Prodlužování věku odchodu do důchodu

2.2 Kolik peněz budeme v důchodu chtít?

2.3 Jaké máme mít před důchodem úspory?

2.3.1 Podobné jako důchod z penzijních fondů

2.3.2 Renta z pronájmu

2.3.3 Peníze si prostě rozpočítáme

2.4 Chceme čekat až na důchod?

2.4.1 Kdy budeme chtít přestat pracovat?

2.4.2 Kolik na to budeme potřebovat peněz?

2.5 Kolik budete potřebovat peněz na důchod

2.6 Co pro spokojený důchod musíme udělat?

2.6.1 Kolik už máme naspořeno

2.6.2 Kolik musíme pravidelně investovat

2.6.3 Co když naše možnosti neodpovídají našim přáním

2.6.4 Pravidlo 10 % z příjmů