Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Jaromír Pytlík

HOKEJOVÉ BRUSLENÍ

Trendy ve výuce techniky

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

obchod@grada.cz, www.grada.cz

tel.: +420 220 386 401, fax: +420 220 386 400

jako svou 6080. publikaci

Odpovědná redaktorka Ivana Kočí

Jazyková úprava Eliška Tersago

Grafická úprava a sazba Jakub Náprstek

Formát ePub Štěpán Böhm

Počet stran 128

První vydání, Praha 2015

Vytiskla tiskárna FINIDR s.r.o., Český Těšín

© Grada Publishing, a.s., 2015

ISBN 978-80-247-5876-3 (ePub)

ISBN 978-80-247-5875-6 (pdf)

ISBN 978-80-247-5742-1 (print)

Poděkování

Poděkování patří současným či bývalým profesionálním hráčům, trenérům, agentům, jež se podíleli na zajištění originálních komentářů k hokejovému bruslení.

Zvláštní poděkování za spolupráci patří společnosti Global Management Group.

Dále děkuji společnosti Hockey Talent Academy za poskytnuté materiály – zejména za tematické fotografie, kompletní výsledky testování a za analýzy hokejového bruslení.

Úvod

Když jsem vůbec poprvé v letošní sezoně zavítal do hokejové haly v německém Berlíně sledovat utkání mužů, seděl jsem na tribuně vedle výborného bývalého hokejisty a legendy německého hokeje. A ten se mě po chvilce zeptal, kdo je podle mého názoru nejlepším bruslařem na ledě. Otázal jsem se ho, jak to myslí – jestli technicky nejlepší, nejrychlejší, nebo nejkomplexnější. Udiveně se na mě podíval a v tu chvíli jsem si uvědomil, že při vyřčení slovního spojení „nejlepší bruslař“ má asi každý z nás úplně jinou představu…

Výuce techniky hokejového bruslení se věnuji nepřetržitě od roku 2007 – tedy od chvíle, kdy můj nejstarší syn začal hrát hokej a já skončil s hraním a začal trénovat ostatní. V klubu, kde jsem hrával, jsem začal trénovat ty nejmladší a mým cílem bylo dát začínajícím hráčům dobrý základ právě v bruslení. Sledoval jsem proto především dobré bruslaře, komunikoval o problematice s jejich trenéry, analyzoval obsah tréninků, absolvoval řadu seminářů, sledoval jsem trendy, třídil si informace a denně jsem pracoval s hráči různých úrovní i věkových kategorií. Mou každodenní prací bylo vytvářet posloupnou metodiku, která by výrazně ovlivnila a zefektivnila techniku bruslení u hráčů, které jsem trénoval. Postupem času se tak můj koníček stal životním posláním, který mě přivedl až k profesionálním hráčům…

Myslím si, že v řadě publikací můžeme nalézt informace o tom, jak správně učit bruslit, jaké metody využít, avšak já osobně malinko postrádám informace o (z mého pohledu velice důležité) analýze a zejména o korekci hokejového bruslení v průběhu individuálního vývoje hráče ledního hokeje.

Právě proto mě napadla myšlenka vytvořit knihu, která by nejen poodhalila současné trendy v hokejovém bruslení v širším kontextu (a také z malinko jiného úhlu), ale zároveň by i přiblížila můj osobní pohled nejen na výuku, ale i na analýzu a následnou korekci hokejového bruslení, vycházející z dlouhodobé trenérské praxe a ze zkušeností s více než třemi tisíci hráči. Práci doplňují také komentáře vynikajících profesionálních hráčů z celého světa na téma „co jim během jejich kariéry nejvíce pomohlo zlepšit hokejové bruslení“.

Jaromír Pytlík, 2015

„Jaromír zaklepal na naši kabinu mladšího dorostu v době, kdy právě nastoupil na střední školu v Jindřichově Hradci. Obyčejný kluk z vesnice na sebe upozornil hned po prvních trénincích. Byl úžasně ctižádostivý a poctivý v trénincích. Po několika měsících dohnal a předehnal kluky, kteří měli čtyřletý náskok v přípravě. Jaromíra šlechtilo výborné bruslení, chuť po gólech a vítězstvích. Po roce v mladším dorostu si jeho velmi rychlého bruslení a střeleckých dispozic všimli trenéři ligového prvního týmu mužů a začali mu dávat příležitost a on se za důvěru odměnil góly. Pro mě je mužem s obrovskou ctižádostí a obrovskými sny a to ho dělá velkým jak v hokejovém světě, tak v civilním životě.“

Jan Šimek, trenér HC Vajgar Jindřichův Hradec, o Jaromíru Pytlíkovi

1

TEORETICKÁ

ČÁST

1.1  Obecná charakteristika bruslení

Lední hokej je kolektivní hra, kterou charakterizuje specifický pohyb hráčů po kluzké ledové ploše – bruslení. Vsoučasném moderním pojetí sportu jsou bruslařské dovednosti jednou znejsložitějších činností azároveň jsou velmi důležitou základnou. Hokejové bruslení je souborem bruslařských dovedností, které hráči využívají ve hře, ato vrůzném poměru avrůzných kombinacích. Dávno již je minulostí doba, kdy postačila pouze přímá jízda. Nespočet změn ve způsobech bruslení, jejich řetězení aneustálá reakce na aktuální situaci jsou dnes hlavní dominantou hokejového bruslení. Bez kvalitního pohybu na ledě se dnes žádný špičkový hráč neobejde.

1.2  Lokomoce bruslení, zapojení svalů přibruslení

Je třeba si uvědomit, že styčná plocha nože hokejové brusle sledovou plochou je vzávislosti na profilu nože vjednooporovém skluzu přibližně 2 cm^2 (6 cm × 0,3 cm), kdy chodidlo je přibližně 10 cm nad úrovní ledové plochy. Díky tomuto ne zcela běžnému postavení vyžaduje technika bruslení především perfektní zvládnutí rovnováhy adokonalé ovládání hran.

Na bruslařském pohybu se podílejí extenzory kyčle (musculus gluteus maximus), extenzory kolenního kloubu (musculus quadriceps femoris) aplantární flexory chodidla (musculus triceps surae). Dále se na dopředném pohybu podílejí flexory kyčelního kloubu (musculus rectus femoris, musculus iliopsoas amusculus tensor fasciace latae). Při vyjíždění krátkých oblouků, překládání anáhlých změnách směru získávají na důležitostiadduktory aabduktory kyčelních kloubů. Hlavní aktivátor hokejového bruslení je m.quadriceps femoris. Důsledkem aktivity tohoto svalu se provádějí střídavé odrazy, čímž se tělo uvádí do bruslařského pohybu.

Extenzory kolena akyčle se významně podílejí na fázi odrazu apřechodu do skluzové fáze. Efektivní odraz je umocněn vbodě posledního kontaktu špičky nože sledem (tedy plantární flexí hlezenního kloubu). Tuto fázi bruslařského kroku nazýváme palcový odraz.

Hokejové bruslení využívá součinnosti svalů kmohutným odrazům, které jsou pro rychlý aefektivní pohyb určující. Pohyby jsou silově, atím ienergeticky velmi náročné avyžadují dokonalou adaptaci svalstva dolních končetin na tento specifický pohyb.

1.2.1Koordinační předpoklady

Vdostupné odborné literatuře se koordinační předpoklady popisují jako soubor pohybových předpokladů účelně koordinovat vlastní pohyby aschopnost je přizpůsobovat měnícím se podmínkám. Díky těmto předpokladům jsme schopni provádět složitou pohybovou činnost aosvojovat si nové pohyby.

Koordinační předpoklady jsou spjaty sprocesy regulace ařízení pohybové činnosti. Obecně lze pohlížet na koordinaci jako na „pohybovou inteligenci“, jejímž výsledkem je realizovaná pohybová struktura. Koordinaci chápeme jako vnitřní řízení pohybu, jehož vnějším projevem je obratnost.

Výzkumy vtéto oblasti odhalují, že vnitrosvalová koordinace přímo ovlivňuje úroveň naší síly, kterou představuje aktivační schopnost jednotlivých svalových buněk vrámci jednoho svalu. Mobilizováním dosud neaktivních svalových vláken je možné tento předpoklad ještě zlepšit. Výsledkem je pak větší síla daného svalu, ato bez zvětšení jeho objemu.

Pojem mezisvalová koordinace představuje souhrnnou aktivitu více svalů, které se podílejí na jednom určitém pohybu. Pokud je tato koordinace dobře natrénovaná, pozitivně se to projevuje na sledu pohybů, jelikož vtakovém případě pracují všechny zúčastněné svaly vsouhře. Pohyb je účelný, ekonomický avypadá plynule.

„Pro rozvoj bruslení jsem nedělal nic speciálního, ale když se ohlédnu zpět, tak si myslím, že mně pomohla všestrannost. Odmalička jsem hrál hokej, fotbal, tenis aprovozoval všechny možné druhy sportu.“

Martin Ručinský, reprezentant České republiky, hráč NHL

1.2.2Rovnováha

Předpoklady rovnováhy jsou ve vzájemných vztazích téměř se všemi ostatními koordinačními předpoklady. Rovnováha je snimi propojena amůže být pokládána za samotné jádro pohybové koordinace.

Rovnováhu většina autorů rozděluje na dvě části: na statickou ana dynamickou. Statická rovnováha je většinou definována jako předpoklad udržet polohu těla či jeho segmentů vpředem dané pozici. Naopak dynamická rovnováha představuje předpoklad vykonávat pohybový úkol při udržení rovnováhy po celou dobu pohybu.

Úroveň těchto rovnovážných předpokladů je do určité míry vrozená, přesto je však možné ji tréninkem výrazně ovlivnit. Základem ovlivnění je pak citlivé vnímání výchylek tělesného těžiště arychlá korekce jeho umístění.

Vhokejové praxi tento předpoklad nabývá na důležitosti při činnostech, během nichž dochází knarušení rovnováhy prostřednictvím vnější síly (kontaktu se soupeřem). Pak hovoříme ostabilitě.

Obr. 1 Vledním hokeji je důležitá nejen rovnováha, ale istabilita.

Senzitivním obdobím pro rozvoj rovnováhy je období předškolního apředevším pak mladšího školního věku, tj. někdy mezi 8. až 12. rokem, kdy dochází kjejímu strmému vývojovému vzestupu.

Pro období od 13. do 15. roku života je pak charakteristická koordinační nestabilita arozkolísanost vdůsledku nových tělesných proporcí – proto je právě vtomto období důležité rovnováhu intenzivně stimulovat. Po 15. roce života již dochází krelativnímu ustálení rovnováhových předpokladů, ale ipřesto je zapotřebí na rovnováze inadále pracovat, ato po celou sportovní kariéru hráče.

Většina výzkumů tvrdí, že dynamická rovnováha se svěkem zdokonaluje, zatímco statická rovnováha se od šesti roků prakticky nevyvíjí. Nejednotný názor pak panuje uotázky vlivu tělesných proporcí na rovnováhu.

Vprogramu výuky techniky bruslení přiznáváme rovnováze klíčový význam, proto se na tento prvek důsledně zaměřujeme. Trénink rovnováhy musí vycházet ze specifických požadavků hráče ledního hokeje. Význam rovnováhy vledním hokeji je dán malou plochou opory – nožem brusle.

Ztohoto důvodu využíváme vpřípravě mimo led zejména cviky jako:

Stoj na jedné noze, druhá noha je vpřednožení, zanožení,unožení.

Poskoky či výskoky na podložku na pravé alevé noze suvědoměním si osy vlastního těla.

Výdrž ve výponu (plantární flexe), chůze ve výponu (plantární flexe); cviky na rozvoj mechanismů zajišťujících stabilizaci hlezenního kloubu.

Velice dobré zkušenosti máme pak zejména snestabilní elektronickou balanční deskou aprogramem, který vede hráče zábavnou formou – je pro ně vysoce motivační adává nám ukonkrétního hráče určitý přehled odiagnostice avývoji rovnováhy.

Ve větší míře dále využíváme kluznou desku slide board, která kladně působí na dynamickou rovnováhu acelkovou techniku bruslení včetně zlepšení odrazu.

Samozřejmostí je propojení stréninkem rovnováhy na ledě, kde využíváme obdobné cviky na bruslích. Pro cvičení na rovnováhu je charakteristická nízká intenzita zatížení, ale vysoké nároky na nervosvalovou koordinaci– proto je typické maximální soustředění se na výkon.

Obr. 2 Rovnováha, jízda na jedné noze.

1.3  Kondiční příprava vledním hokeji

Lední hokej je sport, ve kterém se uplatňují všechny faktory sportovního výkonu: somatické, psychické, kondiční, technické itaktické. Úroveň kondičních schopností je však pro výkon vledním hokeji zásadní.

Vdnešní době je kondiční příprava hokejistů značně rozmanitá. Je do ní zahrnuto vše od společné týmové kondiční přípravy až po cílené vstupy kondičních specialistů voboru, kteří kondiční přípravu vledním hokeji výrazně specializují apřizpůsobují potřebám konkrétního hráče. Je nezpochybnitelné, že kondiční faktor efektivní techniku bruslení výrazně umocňuje.

Klíčovým prvkem současné kondiční přípravy vledním hokeji je zejména trénink síly dolních končetin acore, ato nejen vpředzávodním období, ale ivprůběhu celé sezony. Zároveň je však nutné tyto tréninkem získané schopnosti přenést na led apředevším pak do hry samotné.

Zhlediska energetického krytí je hokejové bruslení současnosti velice rozmanitým celkem od energeticky úsporného pohybu vdvouoporovém skluzu (gliding) přes energeticky náročné osobní souboje úpolového charakteru až po nejen energeticky, ale itechnicky náročné změny směrů spojené se starty. Jelikož vledním hokeji dominuje anaerobníintervalová zátěž, je nutné tuto skutečnost zohlednit ve specifickém tréninku.

Kondiční trénink současnosti by měl myslet ina pravidelné protahování zkrácených partií ana vyrovnávání jednostranné zátěže kompenzačními cviky. To zajistí nejen správnou funkci svalu vplném rozsahu, ale slouží zároveň jako vhodná prevence proti zraněním.

1.3.1Kondiční příprava na ledě

Efektivní kondiční příprava na ledě nám dává optimální předpoklad kvýkonu. Je totiž propojena sdovednostní stránkou aspecifickým pohybem – bruslením. Právě ztoho důvodu zaujímá kondiční příprava na ledě vnašem bruslařském programu významné místo. Řadu bruslařských cvičení se snažíme sestavit tak, aby hráče formovala bruslařsky, ale zároveň charakterem bruslařských cvičení co nejvěrněji kopírovala pohyb vsamotném utkání. Tato forma kondičního bruslení svým charakterem plně respektuje jednotlivé zóny hrací plochy. Právě utakto vedeného bruslařského tréninku je zajištěn daleko větší transfer do hry. Samozřejmostí je, že vtěchto trénincích dochází kmonitorování srdečního tepu hráčů po celou dobu tréninkové jednotky anásleduje pečlivá analýza výsledků ve speciálním programu.

Vkondičním tréninku na ledě hojně využíváme ispecifické pomůcky, které vytváří odpor akontrast.

Obr. 3 Použití odporového expanderu je kontrastní metodou rozvoje rychlosti.

1.3.2Kondiční příprava mimo led

Při dnešním náročném herním programu je zařazení kvalitního kondičního tréninku mimo led nezbytné. Vsoučasné době je upřednostňována individualizace tréninku – tedy dle potřeb každého hráče. Právě ztohoto důvodu jsme přemýšleli, jakým způsobem systematicky pracovat na každém jednotlivém hráči vprůběhu celé sezony.

Ustarších hráčů ve věku 13 až 14 let jsme uvedli vživot tréninkový program, založený na inspiraci hráčů pomocí on-line tréninkového videoprogramu se zaměřením na hokej, kterých je dnes kdispozici velké množství. Každý hráč si dle obecných doporučení navrhne svou tréninkovou sestavu. Také má možnost si vybrat zřady cvičení pro jednotlivé partie. Tyto sestavy cviků kondiční trenér shráči projde akoriguje je co nejoptimálněji vzhledem kpotřebám konkrétního hráče.

Antonín Stavjaňa, reprezentant České republiky, trenér

Některé důležité zásady, kterých se hráči drželi při vytváření individuálních tréninkových sestav:

1.4  Stimulace rychlostních předpokladů

▶rychlost reakce,

1.4.1Kondiční příprava vledním hokeji se zřetelem narychlost lokomoce

1.5  Stimulace silových předpokladů

1.5.1Regenerace aprotažení po silovém tréninku

1.6  Core trénink

Funkce svalů core

1.7  Zatížení vutkání

Table of Contents

Poděkování

Úvod

1 TEORETICKÁ ČÁST

1.1 Obecná charakteristika bruslení

1.2 Lokomoce bruslení, zapojení svalů při bruslení

1.2.1 Koordinační předpoklady

1.2.2 Rovnováha

1.3 Kondiční příprava v ledním hokeji

1.3.1 Kondiční příprava na ledě

1.3.2 Kondiční příprava mimo led

1.4 Stimulace rychlostních předpokladů

1.4.1 Kondiční příprava v ledním hokeji se zřetelem na rychlost lokomoce

1.5 Stimulace silových předpokladů

1.5.1 Regenerace a protažení po silovém tréninku

1.6 Core trénink

1.7 Zatížení v utkání