Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

PhDr. Alena Mellanová, CSc.

PSYCHOSOCIÁLNÍ PROBLEMATIKA V OŠETŘOVATELSKÉ PROFESI

Recenzentka:

Doc. PaedDr. et Mgr. Eva Zacharová, Ph.D.

© Grada Publishing, a.s., 2017

Cover Photo © allphoto, 2017

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 6694. publikaci

Odpovědná redaktorka Karla Hejduková

Sazba a zlom Helena Mešková

Počet stran 112

1. vydání, Praha 2017

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-271-9949-5 (ePub)

ISBN 978-80-271-9948-8 (pdf)

ISBN 978-80-247-5589-2 (print)

Úvod

České zdravotnictví v posledních letech řeší nedostatek lékařů a sester. Zvláště u sester je patrný značný pokles jejich počtu. Mnohdy je třeba proto uzavřít část lůžek, někdy i oddělení nemocnice. Domníváme se, že by mohlo být užitečné seznámit zdravotnickou veřejnost s výsledky výzkumů, které jsou ošetřovatelské profesi věnovány již přes 80 let.

V nabízené publikaci jsme se pokusili shrnout některé přínosné výsledky prací, věnovaných ošetřovatelství.

Po celou dobu profesního působení jsme se věnovali psychosociální problematice nemocného a sesterské profese, přinášíme proto přehled těch výsledků, které byly zaměřené na některý z problémů v psychosociální oblasti.

Málokteré lidské činnosti byla zasvěcena taková pozornost, jako právě povolání sestry. Nepřekvapí tedy ani skutečnost, že profese sestry patří mezi regulovaná povolání.

V první kapitole je část věnována i pracím zahraničních autorů, kteří se zabývali psychologií a sociologií profese zdravotní sestry již od konce třicátých let 20. století. V zahraniční literatuře nacházíme stovky prací, orientovaných na osobnost budoucí sestry a podmínky pro úspěch během studia i v praktické činnosti. Domnívali jsme se, že by čtenáři měli být seznámeni i s některými zajímavými výsledky, které přinesli zahraniční autoři, působící převážně v Anglii a Spojených státech.

V naší zemi se v současnosti řeší vhodnost současné profesionální přípravy sester a v rozporu se zvyklostmi EU je často odmítána příprava sester v bakalářských programech. Přitom ve všech vyspělých státech Evropy jsou od sedmdesátých let sestry převážně připravovány ve vysokoškolských programech. Těm uchazečkám, které nesplní podmínky pro přijetí do bakalářského programu, je dána možnost získat kvalifikaci na vyšších středních školách. Oba typy programů vyžadují jako podmínku přijetí maturity na střední škole, nejlépe na všeobecně vzdělávací.

V rozporu s uvedenými evropskými zvyklostmi se dnes často setkáváme s tendencí opět vzdělávat nezralé studentky ve čtyřletých programech na středních školách, jako tomu bylo po komunistické reformě školství na začátku padesátých let 20. století.

Ve snaze řešit nedostatek sester jsme se v minulosti setkali s extrémními přístupy, které nemohly situaci vyřešit. Na konci padesátých let byly absolventky s maturitou na středních všeobecně vzdělávacích školách kvalifikovány pro profesi sestry v jednoročních abiturientských kurzech a po 12 měsících odborné přípravy pracovaly na stejné úrovni jako jejich kolegyně s čtyřletou přípravou. Se stejnými kompetencemi i platem.

Opačným extrémem byla snaha vytvořit novou a velmi potřebnou kategorii ošetřovatelek na začátku sedmdesátých let 20. století. Obsahem jejich práce měla být základní péče o pacienta, na kterou se připravovaly 3 roky. Odborníci správně předpokládali, že kategorie ošetřovatelek rychle zanikne, protože většina z nich si snadno dodělala maturitu a záhy pracovaly jako sestry. Takže potřebná skupina ošetřovatelek nevznikla.

Vidíme, že v našem zdravotnictví je mnoho problémů i v profesionální přípravě sester, chybí dlouhodobá koncepce jejich vzdělávání. Je třeba mít na paměti, že problém s odchody sester je mnohem komplexnější, než se na první pohled zdá. Není to jen otázka vhodné přípravy, ale také nutnost, aby budoucí sestry měly určité charakterové vlastnosti, určitý typ osobnosti, který se bude spolupodílet na úspěšném plnění požadavků profese. A nad osobností uchazeček o profesi se vůbec nikdo v současnosti nezamýšlí.

Domníváme se proto, že by mohlo být přínosné seznámit manažery ve zdravotnictví a školství s pracemi, které byly v minulosti zmíněné problematice věnovány.

1Předpoklady pro výkon profese – výběr uchazečů oprofesi

1.1Predikce studijní apracovní úspěšnosti vzahraničí

Psychosociální problematikou profese sestry jsme se intenzivně zabývali vsedmdesátých azačátkem osmdesátých let. Získané poznatky opsychických předpokladech pro práci sestry adíky vlastnímu výzkumu jsme se seznámili sdost rozsáhlou literaturou, která je výše zmíněné problematice věnována vzahraničí, hlavně vanglosaských zemích.

Vtěchto zemích je už tradičně ošetřovatelství na vysoké úrovni, společenská prestiž sesterského povolání značná, aproto je ivelký zájem oteoretické otázky související jednak svýběrem vhodných uchazečů, jednak sprofesionální přípravou. Tomu pak odpovídá ipočet prací.

Prostřednictvím mezinárodní výměnné služby Univerzitní knihovny jsme získali separáty prací, které byly publikovány včasopisech pro nás vté době nedostupných atak jsme se mohli odpovídajícím způsobem orientovat ve sledovaném okruhu problémů.

Mimo stovky dílčích publikací je věnováno problematice imnožství absolventských idoktorských prací (Spaney, 1951; Meadow, 1961; Woodard, 1962; Blume, 1963; McCormick, 1966; Green, 1967) nebo výzkumných úkolů univerzit nebo ošetřovatelských institucí (Joness, 1933; Douglas, 1942; Tate, 1964; Taylor, 1965, 1966; Saxton, 1970; Sen, 1970; Angus, 1972; Bergman, 1973; Schwirian, 1977 adalší).

Snažili jsme se najít základní okruhy problémů, na které je zaměřena pozornost autorů. Zdá se, že jde vpodstatě očtyři výzkumné okruhy:

■predikovat úspěšné dokončení studia ve vztahu kinteligenci

■predikovat studijní výsledky vzávislosti na osobnosti studentky

■předpovědět imožnou pracovní úspěšnost činnosti uchazečky ostudium

■nalézt psychosociální charakteristiky kvalitních studentek asester různých specializací

Výzkumné práce nejčastěji používají standardizované psychologické testy, které se osvědčily vklinické praxi. Autoři také často používají vědomostní testy, které jednak zpracovávají národní ošetřovatelské ligy, jednak jednotlivé školy nebo univerzity.

Oblíbené jsou posuzovací škály standardizované, ale ikonstruované jednotlivými autory.

Klinické psychologické testy jsou velmi často korelovány svědomostními testy, které jsou používány buď při přijímacím řízení, nebo při závěrečných zkouškách.

Opakovaně se vliteratuře setkáváme spokusem, najít významné souvislosti také mezi zjištěnou inteligencí, resp. znaky osobnosti aprospěchem na základní aodborné škole, vyjádřené průměrným prospěchem: GPA Undergraduate Grade Poin Averages, GRE Graduate Record Examination (Lanholm, 1973; Michael, Haney, 1962, 1963, 1965, 1966; Owen, 1970; Ainslie, 1976; Stein, 1970; Knopke, 1979; Haglund, 1978).

Úroveň prací je velmi rozdílná. Výzkumné soubory se zásadně liší vpočtech respondentů, např. n = 21 uGrygier, až n = 959 uSingh, nebo n = 1435 uFrerichs, ve zpracování získaného materiálu iv interpretaci nálezů (Grygier, 1965; Singh, 1970, 1972; Frerichs, 1973). Vřadě prací chybí jakékoliv statistické hodnocení získaných výsledků, vněkterých izákladní údaje opočtu respondentů (Layton, 1959;), nebo základní charakteristiky zkoumaných souborů (Meadow, 1961).

Zatímco zkušební testy při ukončení studia nebo specializace jsou vypracovány nejčastěji národními ošetřovatelskými ligami, metody používané při výběru do zdravotnických škol jsou zřejmě velmi různorodé azáleží na tradicích jednotlivých škol, které používají.

Konstatovali jsme, že značná část prací je vprvních letech výzkumu věnována predikci akademického úspěchu pomocí psychologických ivědomostních testů. Používané metody jsou však používány nejednotně azískané výsledky jsou různé, někdy dokonce diametrálně odlišné.

Vzahraničí velmi pečlivě vybírají uchazečky ostudium na zdravotnických školách. Vysoká společenská prestiž adobré ekonomické podmínky, které sesterská profese svým nositelkám poskytuje, jsou důvodem, proč počty zájemkyň ostudium mnohonásobně převyšují počty přijatých. Při přijímacím řízení je však vprvní řadě kladen důraz na splnění školních povinností adokončení studia. Zásadní úlohu tu pravděpodobně hrají vysoké finanční náklady na studium.

Ovýznamu, který je přikládán výběru studentek, které jsou schopné úspěšně dokončit školu, svědčí práce, které byly problematice věnovány již před mnoha lety.

Vůbec nejstarší studií, kterou jsme vliteratuře nalezli, je práce Elwooda zroku 1927.

Vdobě před 40–50 lety se zabývali zmíněnou problematikou (Habbe, 1933; Jones, 1933; Rhinehart, 1933; Miles, 1934; Garrison, 1939; Hilgard, 1939; McClleland, 1941; Crycer, 1943).

Zajímavé je, že studie, věnované psychologické problematice sesterské profese, autoři dříve publikovali včasopisech psychologických (nejčastěji vJournal of Applied Psychology, Psychological Bulletin, Journal of Social Psychology) než ošetřovatelských, ačkoliv American Journal of Nursing vychází např. už od roku 1901.

Snaha přijímat ke studiu dívky, které by ve škole vytrvaly, je pochopitelná, protože procento těch, které nedokončovaly studium, bylo vysoké.

Potts vroce 1941 uvádí konkrétní čísla: během roku 37 % studentek opouští studium, 30 % údajně pro studijní potíže. Počty studentek, které vprvních 6–12 měsících končí se studiem, jsou překvapivě konstantní mezi 30–40 %, jak se shodují různí autoři: Cordiner 30 %, Knight 39 %, Sternlicht 32–33 %, NLN 32 %, Bénnesse 40 %. (NLN, 1954; Sternlicht, 1965; Cordiner, 1968; Knight, 1971; Bénnesse, 1972).

Vpočátečních letech psychologického výzkumu sesterské profese vycházeli autoři zpředpokladu: studijní úspěch je přímo úměrný stupni inteligence. Proto také řada autorů zdůvodňuje nebo se snaží zdůvodnit nutnost testovat při vstupu do školy inteligenci ahledá metody, které by byly vhodné.

1.1.1Inteligence ve vztahu ke studijním úspěchům

Od počátku, kdy začalo být nejrůznějších testů inteligence používáno kpredikci studijního úspěchu, se setkáváme sproblematickými výsledky. Již Jones vroce 1933 konstatoval, že výsledky inteligenčního testu nekorelovaly se známkou zpraktického výcviku, ale pouze se známkami zteoretických předmětů. Přestože se stímto výsledkem opakovaně, ikdyž smalými odchylkami, setkáváme ve všech dalších studiích, autoři až do současné doby při hledání důvodů pro studijní selhání stále hodnotu inteligenčních testů ověřují.

Jonesův závěr, jak ukazují všechny další práce, ity současné, neztratil platnost azcela přesně určil hodnotu inteligenčních testů ve vztahu ke studiu ipřípadnému selhání zprospěchových důvodů (Jones, 1933; Ford, 1950; Grygier, 1956; Mindess, 1957; Crooks, 1961; Meadow, 1961; Bannister, 1966; Philipps, 1964; Sternligh, Cavallo, 1965; McCormick, 1966; uanglické sesterské populace Singh, 1971, 1972; naposledy vroce 1974 Seiter).

Škála používaných inteligenčních testů je široká, nelze proto negativní výsledky vysvětlovat třeba nevhodností určitého testu. SRavenem pracoval Grygier, 1956; Crooks, 1961; Singh, 1971, 1972; Brown, 1972; Yee, 1973; Hall, 1972; Wechler-Bellvue použil Mindess, 1957; CRT, CTMM Haney, Michael, 1959, 1960, 1963, 1965, 1966; CRT Seiter, 1974. AH4 používají angličtí autoři. Stestem MHVT pracovali: May, Chitty, 1971; Singh, 1972.

Od roku 1959 do roku 1966 vyšla série prací kalifornských autorů Haney, Michale, French (1959, 1960, 1962, 1963, 1965, 1966), kteří korelovali výsledky inteligenčních testů (CRT, CMT) aosobnostních testů (MMPI, LPPS, 16 PF) svybranými předměty.

Sledovali 100 studentek během jejich studia na zdravotnické škole, pomocí počítače zkorelovali všechny sledované faktory mezi sebou avýsledky zjednotlivých postupných tříd navzájem. Získané výsledky upřesnili. Potvrdili při použití dalších inteligenčních testů, že míra inteligence koreluje se známkami zteoretických předmětů is případným selháním vpreklinickém období.

1.1.2Osobnost astudijní úspěchy

Po původních anepřesvědčivých výsledcích stestováním inteligence vidíme rozšíření zájmu badatelů na další osobnostní faktory, které by mohly souviset súspěšným dokončením profesionální přípravy. Zosobnostních testů byl nejčastěji používán Minnesota Multiphasic Personality Inventory (MMPI) knejrůznějším cílům, včetně predikce studijního úspěchu. Další autoři se snažili predikovat studijní úspěch pomocí osobnostních inventářů: Bell Adjusment Inventory, Bernreuter Personality Inventory, Dynamic Personality Inventory adalší srůznými výsledky ([1] Garrison, 1939; Jones, 1933; Reinhard, 1933; Miles, 1934; Hilgard, 1939; Cryder, 1943; Grygier, 1956; Sartain, 1946).

Pro predikci úspěchu bylo třeba nejprve stanovit, které osobnostní rysy jsou důležité pro sestru, teprve potom, pomocí psychologických testů zjišťovat, zda uuchazeček zastoupeny jsou, nebo ne.

Prvním pokusem oinventář osobnostních rysů sestry je práce autorů Jones aIffert vroce 1933, kteří zpracovali názory 220 reprezentantek 12 ošetřovatelských škol azjišťovali, jak se studentky dívají na potřebné vlastnosti sestry. Ve stejném roce iReinhard studoval baterii testů kpredikci úspěchů ve studiu adoporučil, které osobnostní rysy mají být podrobněji studovány. Miles referuje vroce 1934 oosobnostních rysech, založených na studiu 78 studentek a64 sestrách širokého věkového rozmezí od 25 do 80 let.

National League of Nursing Education vroce 1938 sestavila av roce 1945 poprvé revidovala adjektiva, která charakterizují dobrou sestru (National League of Nursing Education, 1954).

Liga by si přála, aby sestra byla: citově zralá, čilá, důkladná, kritická akritiku přijímající, loajální, nadšená, nezávislá, odvážná, pořádná, přemýšlivá, přizpůsobivá, spolehlivá, srdečná, sympatická, šetrná, taktní, tolerantní, upřímná, vynalézavá, vytrvalá azdvořilá. Dále by měla být schopná dobrého úsudku, dobré spolupráce aplánování práce, dobře dělat jednotlivé ošetřovatelské výkony. Měla by mít vysokou sebekontrolu, respekt kautoritám anadřízeným. Navíc by měla mít široký kulturní aspolečenský rozhled, měla by mít smysl pro krásu aneměl by jí chybět smysl pro humor. Pokud je vdaná, měla by být spokojená vmanželství.

Zliteratury ale není zřejmé, zda základem pro stanovení výše uvedených vlastností byly výsledky prací některých zcitovaných autorů, zda Liga vyšla zjiných teoretických zdrojů, nebo východisko pro vypracování předpokladů byla empirie pracovníků této instituce. Vroce 1944 ještě znovu Bennet aGordon při použití BPI aMMPI nalezli nejenom, že tyto testy nebyly vhodné kpredikci úspěšného studia, ale dokonce išpatně předpovídaly postoje kolegyň anadřízených ktestovaným osobám.

Vpadesátých letech 20. století přicházejí nezávisle na sobě dva autoři skritikou osobnostních testů, které byly vté době používány kpredikci studijního úspěchu. Weissberger vroce 1951 aEma Spaney o2 roky později (Weissberger, 1951; Spaney, 1953). Weissberger ve své práci, publikované vJournal of Social Psychology, shrnuje dosavadní poznatky, které byly získány při pokusech najít vztah mezi osobnostními rysy aošetřovatelskou úspěšností. Konstatuje, že byla věnována pozornost hlavně inteligenci, ošetřovatelským postojům aměření výkonu na střední škole, jak otom svědčí práce Douglasse, 1942. Připomíná Elwooda, 1927, který psal označné pozornosti, která byla věnována roli osobnostních rysů vošetřovatelské úspěšnosti arozčarování, které následovalo. Habbe nalezl, že mnohem významnější pro predikci úspěchu byl 30–60minutový rozhovor suchazečkou než Thurstone Personality Schedule (Habbe, 1933). Stejně jako Reinhard, také Sartein použil BPI analezl korelaci od 0,17 do 0,29 mezi výsledky testu aznámkami vprvních 6 měsících vošetřovatelské škole, tzn. vpreklinickém období.

Berg bez úspěchu použil Multiple Choice Group Rorschach, když hledal faktory odpovědné za úspěch aselhání studentek (Berg, 1947).

Práce Weissbergera je zajímavá ze dvou důvodů: jednak shrnuje výsledky dosud použitých osobnostních testů, jednak se snaží použít MMPI ne kpredikci úspěšného studia, ale kpredikci praktického ošetřovatelství. Problematice hodnocení klinického výkonu věnuje samostatnou kapitolu. Na tomto místě lze konstatovat, že Weissberger si asi jako jeden zprvních autorů uvědomuje, že podstatnější než výsledek studia je praktické uplatnění studentky. (Ipozdější zkušenosti ukázaly, že není přímá souvislost mezi studijními výsledky aúspěšností studentky vpraxi.)

Vúvodu práce definuje praktické ošetřovatelství jako praktické užití akademického tréninku. Srovnal výsledky mladších astarších studentek ošetřovatelské školy vEvanstonu. Studentky byly posouzeny na čtyřstupňové škále podle 19 rysů, které jsou důležité pro praktické ošetřovatelství apro vyrovnání se spožadavky profese. Autor neuvádí, zda tento inventář sestavil sám, nebo zda ho přejal od jiných autorů. Weissbergerův inventář žádoucích rysů není totožný sadjektivy, které vybrala Liga vroce 1945, shoduje se ale významem ve většině položek, ikdyž nevolí přesně stejné výrazy.

Spaney přichází vroce 1953 se souhrnnou aimponující prací. VNursing Research publikuje rozsáhlý výtah ze své doktorské práce, kterou obhájila vroce 1949 na Kolumbijské univerzitě. Její zájem nebyl soustředěn pouze na studentky ošetřovatelských škol. Zpracovala problematiku použití osobnostních testů při výběru pro povolání obecně, studentkám zdravotnických škol věnovala vlastní experimentální část své práce. Podává zasvěcený přehled literatury auzavírá, že osobnostní testy použité urůzných profesí nepřinesly přesvědčivé výsledky, které by hovořily pro jejich používání ve výběrovém řízení. Proto nepřekvapuje, že stejně tak se ukázaly být nepřínosné osobnostní testy ustudentek ošetřovatelství. Autorka vexperimentální části vychází zadjektiv NLNE. Všech 33 osobnostních vlastností za pomoci dvou klinických psychologů rozdělila do sedmi skupin předpokladů. Testované osoby, kterých bylo celkem 487, si pak nechala ohodnotit na pětistupňové škále učitelkami teoretických ipraktických předmětů. Učitelky se také vyjadřovaly kdůležitosti určených skupin předpokladů. Ke korelaci použila testy Personal Audit aInterest Values Inventory.

Všechny učitelky bez rozdílů specializace považují za nejdůležitější komponentu ošetřovatelství good judgment (dobrý úsudek) amanual dexterity (zručnost). Nejlepším prediktorem pokračováním studia po preklinickém období apo skončení 1. roku byly faktory: vztah ke spolupracovníkům anadřízeným, manuální zručnost aemocionální zralost. Studentky, které opustily školy vpreklinickém období, měly velmi nízké ohodnocení ve faktorech: manuální zručnost, dobrý úsudek, osobnost, hodnoty azaměstnatelnost. Za zmínku stojí skutečnost, že byl velký rozdíl vhodnocení studentek učitelkami teoretických apraktických předmětů. Práce přinesla velké množství dílčích výsledků, ale protože vzájemné korelace použitých testů nemají pro nás ani teoretickou ani praktickou hodnotu, vybrali jsme jen výše uvedené výsledky, které se bezprostředně dotýkají námi sledovaného problému.

Koncem padesátých let vidíme odklon od MMPI aautoři začínají publikovat výsledky, které získávají při použití dalších osobnostních testů. Nejčastěji Edwards Personal Preference Schedule (EPPS), 16 PF Q, EOD, DPI akalifornského dotazníku osobnosti CTP. Uvedeme jen velmi stručně některé zprací.

Reece nalezla, že studentky, které úspěšně dokončily školu, se lišily v8 z15 položek od těch, které studium přerušily (Reece, 1961).

Úspěšné výše skórovaly upoložek:

■deference (potřeba úcty aohledu ve vztahu kautoritám, respektování apřizpůsobování se zvykům akonvencím)

■abasment (potřeba pokoření, ponížení)

■autonomie

■dominance

1.1.3Sociální faktory ve vztahu ke studijní úspěšnosti

1.1.4Od individuálních rozhovorů ke skupinovým diskusím

1.1.5Psychosociální charakteristiky sester astudentek ošetřovatelství

Souhrn poznatků zpřehledu zahraniční literatury:

Zobecnění dosud zveřejněných výsledků

1.2Výzkum profese včeských zemích

1.2.1Nejstarší výzkumné projekty vnaší republice

Pozitivní

75 %

1.2.2Pokračování šetření profese vdalších letech

1.2.3Návrhy na citlivější metody přijímacího řízení na SZŠ

1.2.4Psychologické profesiogramy apráce věnované psychosociálním problémům

1.2.5Psychologické profesiogramy zdravotních sester

Další výzkumy, zaměřené na psychické předpoklady pro úspěšnou práci sestry

Vrchní sestry

1.2.6Přijímací řízení při výběru uchazeček ostudium ošetřovatelství

Přehled literatury

Table of Contents

Úvod

1 Předpoklady pro výkon profese – výběr uchazečů o profesi

1.1 Predikce studijní a pracovní úspěšnosti v zahraničí

1.1.1 Inteligence ve vztahu ke studijním úspěchům

1.1.2 Osobnost a studijní úspěchy

1.1.3 Sociální faktory ve vztahu ke studijní úspěšnosti

1.1.4 Od individuálních rozhovorů ke skupinovým diskusím

1.1.5 Psychosociální charakteristiky sester a studentek ošetřovatelství

Souhrn poznatků z přehledu zahraniční literatury:

Zobecnění dosud zveřejněných výsledků

1.2 Výzkum profese v českých zemích

1.2.1 Nejstarší výzkumné projekty v naší republice

1.2.2 Pokračování šetření profese v dalších letech

1.2.3 Návrhy na citlivější metody přijímacího řízení na SZŠ

1.2.4 Psychologické profesiogramy a práce věnované psychosociálním problémům

1.2.5 Psychologické profesiogramy zdravotních sester

Další výzkumy, zaměřené na psychické předpoklady pro úspěšnou práci sestry

Vrchní sestry

1.2.6 Přijímací řízení při výběru uchazeček o studium ošetřovatelství

Přehled literatury