Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Lenka Válková

Traumatologické centrum Fakultní nemocnice Ostrava

Rehabilitace kognitivních funkcí v ošetřovatelské praxi

Recenzentka:

PhDr. Miloslava Raisová, Ph.D.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2015

Cover Photo © Grada Publishing, a.s., 2015

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 6006. publikaci

Odpovědná redaktorka Karla Hejduková

Grafická úprava a sazba Milan Vokál

Formát ePub Milan Vokál

Obrázky dodala autorka.

Počet stran 112

Vydání první, Praha 2015

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-247-5983-8 (ePub)

ISBN 978-80-247-5982-1 (pdf)

ISBN 978-80-247-5571-7 (print)

Poděkování

Vedení Fakultní nemocnice Ostrava

Vedení Traumatologického centra FNO, doc. MUDr. Leopoldu Plevovi, CSc., vrchní sestře Bc. Miroslavě Berkové, za pracovní příležitost, možnost vzdělávání, podpory a uplatňování získaných poznatků v praxi

Staniční sestře Traumatologické JIP, Bc. Petře Šnajdarové, Dis., za podporu a důvěru k publikaci, možnost uplatňování získaných poznatků na pracovišti

Kolektivu JIP, standardních oddělení Traumatologického centra FNO, za pomoc a podporu, spolupráci a respektování rehabilitace kognitivních funkcí, praktikování obecné rehabilitace kognitivních funkcí

Lékařům Traumatologického centra za pozitivní přístup a zájem v rámci uplatňování rehabilitace kognitivních funkcí

Kolegyním Mgr. Ivaně Kabarové a Bc. Petře Šnajdarové, Dis., za spolupráci v týmu vykonávajícího rehabilitaci kognitivních funkcí pro Traumatologické centrum FNO

Týmu Centra pro kognitivní poruchy FNO za základní informace, poznatky a spolupráci, poskytování pomůcek k rehabilitaci

Týmu AD centra v Praze, centra pro výzkum, diagnostiku a léčbu Alzheimerovy nemoci, konkrétně doc. MUDr. Aleši Bartošovi, Ph.D. za trpělivost a odpovědi na dotazy a především PhDr. Miloslavě Raisové, Ph.D., která tuto publikaci recenzovala a poskytla mi cenné rady a informace, děkuji za ochotu a spolupráci

Poděkování za inspirující informace a cvičení v literatuře I. Holmerové, E. Jarolímové, J. Suché

Profesorce ošetřovatelské péče, paní Marii Niklové, která mě vedla na praxi a naučila mě nejen profesním úkonům, ale byla i vzorem chování k pacientům a také vzorem empatického a lidského přístupu obecně

Manželovi, rodině a přátelům, kteří mě s důvěrou podporovali, respektovali a chápali čas, který jsem věnovala a věnuji této práci

Seznam použitých zkratek

AD centrum

Centrum pro výzkum, diagnostiku a léčbu Alzheimerovy nemoci

AIDS

zkratka anglického originálu, syndrom získaného imunodeficitu organismu

ACE-CZ

Addenbrookský kognitivní test, česká verze

ARK

Anesteziologicko-resuscitační klinika

Bc.

titul bakalář

CMP

cévní mozková příhoda

CNS

centrální nervová soustava

CSc.

titul kandidáta věd

CT

počítačová tomografie

dg.

diagnóza

doc.

titul docenta

FNO

Fakultní nemocnice Ostrava

GCS

Glasgow coma score, stupnice hodnotící stav vědomí

Ing.

titul inženýr

JIP

Jednotka intenzivní péče

KARIM

Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny

Mgr.

titul magistra

MKP

mírná kognitivní porucha

MMSE

Mini-Mental State Examination, screeningový test

MoCA-CZ

Montrealský kognitivní test, česká verze

MUDr.

doktor medicíny

PAD

perorální antidiabetika

Ph.D.

doktor filozofie, titul doktorátu výzkumné práce

PhDr.

doktor filozofie, titul doktorátu na základě rigorózní práce a zkoušky

PharmDr.

titul doktora farmacie

PMK

permanentní močový katétr

RHB

rehabilitace

SAK

subarachnoideální krvácení

SDH

subdurální hematom

SOŠ

střední odborná škola

SOU

střední odborné učiliště

UPV

umělá plicní ventilace

Předmluva

Publikace, kterou držíte v ruce, byla původně vytvořena jako pomůcka pro mé kolegyně, pracující na jednotce intenzivní péče a standardním oddělení Traumatologického centra Fakultní nemocnice Ostrava (FNO) pro výkon rehabilitace kognitivních funkcí.

Od roku 2003 aplikujeme v běžné praxi na jednotce intenzivní péče Traumatologického centra koncept Bazální stimulace. S pomocí zmíněného konceptu se snažíme napravit smyslovou stránku osobnosti pacienta, podpořit vnímání. Úspěchy, které nám tato činnost přinesla, nás postavily před otázku – jak pokračovat? Co ještě můžeme pro naše pacienty vykonávat? Jak jim můžeme více pomoci? Existuje něco, co by mohlo být nástavbou konceptu Bazální stimulace? Podporou a rozvojem běžné ošetřovatelské péče?

Nabídka vzdělávání nelékařských zdravotnických pracovníků je pestrá a přináší řadu možností. Bohužel ne všechny získané informace jsou uplatnitelné v běžné praxi, konkrétně u nás na JIP. Díky osvědčeným metodám můžeme využívat kromě konceptu Bazální stimulace i jiné koncepty zaměřené na stimulaci vnímání, pozornosti, vybrat si směr, kterým se budeme řídit v rámci komunikace s pacienty. Po stimulaci vnímání s kladnými výsledky nastává období, kdy se pacienti probouzí ze své apatie, těžkého stavu a snaží se více či méně komunikovat, navázat spojení. Stává se, že jim chybí slova, nedokážou se vyjádřit a nerozumí souvislostem. Rodinní příslušníci jsou vystaveni stresové situaci a mají obavy – období boje o život je pryč a přichází doba, kdy si říkají – bude se mnou někdy normálně mluvit? Změní se jeho stav? Vrátí se do zaměstnání? Nesmíme zapomínat ani na pacienty s neurologickým typem deficitu v rámci základního onemocnění a související otázku, zda zvládnou pobyt v nemocnici, nezhorší se jejich stav? Tyto otázky nás přivedly k myšlence, že je nutné podpořit kvalitu života hospitalizovaných a rozvoj oblasti myšlení, mozkových funkcí, které se předchozí péčí aktivovaly.

Od roku 2011 je ve FNO k dispozici kognitivní centrum. Zdravotnický personál centra docházel na naši stanici rehabilitovat kognitivní funkce pacientů, kteří byli především přeloženi k následné péči pro závažné úrazy z kliniky anesteziologie a resuscitační intenzivní medicíny.

Zvládnout v rámci nemocnice rehabilitaci kognitivních funkcí u všech pacientů, kteří by ji potřebovali, není prakticky možné, a proto uspořádali certifikovaný kurz pro nelékařské zdravotnické pracovníky s názvem Rehabilitace kognitivních funkcí u pacienta s neurologickým typem deficitu. Tento kurz jsem absolvovala. Konal se v květnu roku 2013 a poskytl mi cenné informace, inspiraci pro výkon rehabilitace kognitivních funkcí v rámci běžné ošetřovatelské péče. Byl pro mě odrazovým můstkem. Lektoři nám předali základní poznatky, odkazy na literaturu, která se zabývá neuropsychologií, psychologií, kognitivním tréninkem a neurologií.

Povědomí o rehabilitaci kognitivních funkcí je u nelékařských zdravotnických pracovníků v obecné rovině. Rehabilitací se snažíme o znovunavrácení porušených funkcí a můžeme ji vykonávat my, zdravotničtí pracovníci, jako součást rehabilitačního ošetřování. Abychom ji mohli praktikovat, potřebujeme mít povědomí o funkcích mozku, zmíněné rehabilitaci, způsobu vedení práce a samotného vykonávání. Rehabilitace kognitivních funkcí má nezanedbatelný význam a smysl. Vyžaduje pozitivní přístup, energii a sílu, empatii, schopnost získat si důvěru, pozornost pacienta, schopnost motivace. Implementace do běžné praxe Vás bude těšit, má zřetelné výsledky a posune vztah s pacientem na jinou úroveň. Rehabilitaci kognitivních funkcí oceníte nejen Vy a pacient, ale i jeho blízcí.

V ruce držíte směr, kterým se v oblasti rehabilitace kognitivních funkcí vydala naše JIP, Traumatologické centrum. Věřím, že v této publikaci naleznete odpověď na otázku, jak kognitivní rehabilitaci vykonávat na Vašem pracovišti a bude pro Vás inspirací. Nejen Vám, ale i blízkým pacienta přinese povědomí o tom, jak ji poskytovat a postupovat při práci. Změna běžného stavu hospitalizovaného směrem k pocitům rodinných příslušníků a blízkých vyvolává bezradnost. Tam, kde je možnost, že jim dojdou slova, můžete péčí s výkonem rehabilitace kognitivních funkcí pomoci jejich zapojením a nahradit mlčení časem, který mohou věnovat podpoře zlepšení nebo zachování stavu myšlení pacienta.

Postupy, které jsou v publikaci zmíněny, máme ověřeny praxí a jejich výsledky nám dokazují, že náš čas strávený touto činností není ztracený, ale je smysluplně využit.

Lenka Válková

Úvod

Publikace je určena nelékařským zdravotnickým pracovníkům, rodinným příslušníkům, pečujícím a osobám se zájmem o tuto problematiku. Poznatky v ní obsažené lze uplatnit nejen v rámci oddělení, kde jsou pacienti s neurologickým typem deficitu léčeni, ale i na odděleních, kde se může pacient s touto poruchou vyskytnout jako metoda prevence prohloubení stupně deficitu, prevence delirantních stavů, obnovení poškozených funkcí.

Je určena pro nemocniční zařízení, pracoviště následné péče, léčebny dlouhodobě nemocných, zařízení pro seniory, včetně zařízení se zvláštním režimem, péči v domácím prostředí. Obsahuje návod, jak pečovat a jednat s osobou postiženou deficitem. Naučí Vás, jakým způsobem kognitivní funkce posuzovat – práci s funkčními testy pro posouzení stavu kognitivních funkcí. V rámci široké škály možných příčin deficitu a individualismu každého z nás přináší směr, kterým se vydalo naše centrum a jeho výsledky. Věnuje se možnostem rehabilitace deficitu a určení pro jednotlivé skupiny pacientů a osobnosti terapeuta. Zabývá se modifikací konceptů ošetřovatelské péče pro účely rehabilitace kognitivních funkcí, stimulaci vnímání a pozornosti.

1Základní pojmy

1.1Rehabilitace

Rehabilitace je dle slovníku cizích slov tzv. návratná péče, navrácení porušené funkce, nápravné cvičení či lékařství, znovunabytí. Cílem rehabilitace kognitivních funkcí je návrat porušené funkce, znovunabytí ztracených schopností. Současně je vnímána jako prevence oslabení zachovalých funkcí.

1.2Kognitivní funkce

Kognitivní funkce jsou všechny myšlenkové procesy, které nám umožňují rozpoznávat, pamatovat si, učit se a přizpůsobovat se neustále se měnícím podmínkám prostředí. Patří sem paměť, koncentrace, pozornost, rychlost myšlení a porozumění informacím. Dále sem zahrnujeme vyšší kognitivní tzv. exekutivní funkce – schopnost řešit problémy, plánovat, organizovat, náhled a úsudek. Jednotlivé kognitivní funkce jsou umístěny v různých částech mozku, a tak poranění mozku může poškodit všechny nebo jen některé z nich[1].

1.3Paměť [2]

Paměť je schopnost centrální nervové soustavy uchovávat, vybavovat si a používat předchozí zkušenosti. Je to prostředek, jímž saháme do své minulé zkušenosti proto, abychom si tuto informaci užili v přítomnosti.

Fáze paměťového procesu

1.vstup (kódování) informace

2.uchování (podržení, uskladnění) informace

3.výstup (vybavení si, reprodukce) informace

Typy paměti

1.senzorická (ultrakrátká) – část paměti, která přijímá informace přenesené smysly.

2.krátkodobá (recentní, pracovní) – odehrává se v ní většina psychických procesů. Zpracovávají se v ní jak informace senzorické paměti, tak dlouhodobé. Informace z krátkodobé paměti je třeba opakovat, jinak se nevytvoří paměťová stopa a informace z paměti zmizí.

3.dlouhodobá – je relativně pasivní částí paměti uchovávanou v nevědomí. Ukládá významné informace a děje, poznatky. Informace lze do ní zaznamenat mechanickým opakováním, ale i mimovolně.

Z hlediska vědomí se dělí na:

•implicitní (procedurální) – slouží k zapamatování dovedností a pravidel, obsahuje postupy a návyky

•explicitní (deklarativní) – uchovává vzpomínky a faktické znalosti

Z hlediska obsahu se dělí na[3]:

•sémantickou – významovou, obsahuje obecně známá fakta

•epizodickou – uchovává informace o událostech

•autobiografickou

•procedurální

Poruchy paměti

1.retrográdní amnézie – člověk si nevzpomíná na informace, události, které se staly těsně před výpadkem, např. nehodou, úrazem poškozujícím schopnost výbavnosti.

2.anterográdní amnézie – člověk si není schopen zapamatovat nové informace.

3.infantilní amnézie – normální jev, člověk si není schopen vybavit vzpomínky do 5 let věku.

1.4Koncentrace

Koncentrace je schopnost soustředit se, využívá pozornosti společně s ostatními rozumovými funkcemi. Jedná se o snahu fixovat vnímání pouze na určitou věc, objekt a eliminovat ostatní vjemy s ní nesouvisející.

1.5Pozornost

Pozornost je zaměřenost a soustředěnost psychické činnosti na určitý objekt, cíl nebo děj. Zajišťuje to, že se informace dostanou do našeho mozku, takže si je můžeme uvědomit a pak je použít[4].

[1] Sdružení Cerebrum, Kognitivní funkce [online], datum publikace neznámé, dostupné z http://www.poranenimozku.cz/nasledky-a-rehabilitace/Kognitivni-funkce/

[2] Králíček P. Úvod do speciální neurofyziologie, 2. vydání. Praha: Karolinum, 2002; 230 stran. ISBN 80-246-0350-0.

[3] Beránková, H. – nepublikováno, v rámci přednášky Mnestických funkcí přednášené v kurzu Kognitivní rehabilitace ve FNO, květen 2013, tištěná verze.

[4] Sdružení Cerebrum, Kognitivní funkce [online] dostupné z: http://www.poranenimozku.cz/nasledky-a-rehabilitace/kognitivni-funkce/poruchy-koncentrace-a-pozornosti.html

2Příčiny vzniku kognitivního deficitu

•traumatické poškození mozku

Table of Contents

Seznam použitých zkratek

Předmluva

Úvod

1 Základní pojmy

1.1 Rehabilitace

1.2 Kognitivní funkce

1.3 Paměť 2

1.4 Koncentrace

1.5 Pozornost

2 Příčiny vzniku kognitivního deficitu