Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

David Černý

TAJEMSTVÍ KARLOVA MOSTU

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
obchod@grada.cz, www.grada.cz
tel.: +420 234 264 401
jako svou 8705. publikaci

Odpovědná redaktorka Alice Zavadilová
Sazba Martin Dubský
Jazyková korektura Pavlína Zelníčková
Fotografie na obálce Lenka Petruželová

Počet stran 128
První vydání, Praha 2023
Vytiskla tiskárna FINIDR, s.r.o., Český Těšín

© Grada Publishing, a.s., 2023
Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2023

ISBN 978-80-271-7080-7 (ePub)
ISBN 978-80-271-7079-1 (pdf)
ISBN 978-80-271-5158-5 (print)

Tátovi,
který mě provází Prahou...

Most
svatého Víta

Foto: Klára Hášová

David Černý
pochází ze staré pražské rodiny, která po staletí provozovala pekařství v Petrské čtvrti.
V současné době vede projekt Miluju Prahu, který se zabývá krásami města. David stále žije na Starém Městě, nedaleko Staroměstského náměstí.

Když vyprávíte o Praze, nezbývá vám než v téměř každé druhé větě říct jméno: Karel IV. Je fascinující odhalovat, jak se jeho vůle, která hýbala dějinami před téměř 700 lety, vtiskla do tváře našeho milovaného města, tedy Prahy. Zřejmě nejikoničtější stavbou karolínské doby je kamenný most, který se císařovou zásluhou začal stavět v roce 1357.

Po většinu doby své existence ale nenesl most Karlovo jméno. Říkalo se mu prostě kamenný most, pražský most nebo jen most, protože až do roku 1841 byl v Praze jediný a nebylo potřeba rozlišovat.

Pokud bychom hledali jeho původní jméno, asi bychom zjistili, že most byl pod ochranou svatého Víta. Důkazem tohoto tvrzení je reliéfní výjev na Staroměstské mostecké věži, kde most stráží právě tento svatý. Nad jeho ramenem, které přivezl od Prahy předek Karla IV., kníže Václav, byla postavena katedrála, a tedy založen český stát, ke kterému se již více než tisíc let hlásíme. Pod ochranou svatého Víta byl vystavěn i náš most. Dnes zcela samozřejmé jméno Karlův se vžilo až na základě návrhu Karla Havlíčka Borovského někdy kolem roku 1870.

Ve svých předchozích publikacích o tajemstvích Prahy jsem se samozřejmě často zabýval i Karlovým mostem. Některé informace z nich tak najdete i v této knize. Většina kapitol je však úplně nových. Zvu vás na procházku po mostě, po němž kráčeli králové, jezdily tramvaje, ubíraly se pohřební průvody, vznikaly na něm legendy a ukrývala se tajemství.

Foto: Lenka Petruželová

1
Jak to bylo s mosty v Česku

Oprvním mostě, který v Praze spojil malostranský a staroměstský břeh, se dozvídáme už ve svatováclavské legendě. Šlo pravděpodobně o dřevěnou lávku a její přesné umístění není úplně jasné. Buď stála přibližně už v místech dnešního Karlova mostu, nebo dál po proudu řeky, někde v ústí Platnéřské ulice na nábřeží, či dokonce až v místech Mánesova mostu. V legendě se popisuje jeden z prvních svatováclavských zázraků. Tři roky po násilné smrti svatého Václava bylo jeho tělo převáženo ze Staré Boleslavi do Prahy. Když průvod s povozem s tělem knížete dorazil do Prahy, nemohl překonat rozbouřenou Vltavu. Divoká voda se valila přes povodní prolomený dřevěný most. Po modlitbách se řeka zázračně uklidnila a nechala průvod se světcovým tělem překonat řeku. Legenda tak dokládá, že v Praze byl dřevěný most už v první polovině 10. století.

Juditin most byl v Praze postaven mezi lety 1158 až 1172. Kresba architekta Ondřeje Šefců je rekonstrukcí pravděpodobné podoby Juditina mostu

Kresba: Ondřej Šefců

Další zmínku o pražském mostě najdeme v Kosmově kronice, kde se píše o velké povodni roku 1118. Kosmas píše: „Roku od narození Páně 1118. V měsíci září byla taková povodeň, jaké, tuším, nebylo od potopy světa na zemi. Neboť naše řeka Vltava, náhle prudce vyrazivši ze svého řečiště, ach, kolik vsí, kolik v našem podhradí domů, chalup a kostelů svým přívalem pobrala! Neboť kdežto jindy, ač se to málokdy stává, povrch vody sotva dosahoval podlahy mostu, za této povodně vystoupila voda přes deset loket nad most.“

Most v bavorském Regensburgu stojí od roku 1146. 11. ledna 1158 byl v tomto místě korunován kníže Vladislav II. na českého krále. Regensburský most se stal vzorem pro stavbu prvního kamenného Juditina mostu v Praze a celém Česku

Foto: David Černý

Kamenný most v Písku byl postaven ve třetí čtvrtině 13. století. Je tak nejstarším stojícím mostem u nás. Říká se mu most Jelení podle legendy, která vypráví, že prvním, kdo most přešel byl jelen z místních hvozdů

Foto: David Černý

O čtyřicet let později v roce 1158, byl 11. ledna v německém Řezně korunován kníže Vladislav II. na krále Vladislava. V Řezně v té době už stál více než dvacet let kamenný most, který se pravděpodobně stal novopečenému králi inspirací. Už rok nato začala v Praze stavba prvního kamenného mostu z popudu biskupa Daniela a pod patronací královy manželky Judity Durynské. Most, který měl dvacet oblouků a byl dlouhý přibližně 500 metrů, se stavěl 14 let. Dílo pravděpodobně italského stavitele bylo dokončeno v roce 1172. Tento most sloužil 170 let, než ho 3. února roku 1342 zničila velká povodeň. Nejprve byl Juditin most opraven provizorně. Povalené pilíře a oblouky nahradila dřevěná lávka. V roce 1357 rozhodl císař Karel IV. o výstavbě nového mostu, který dnes známe pod jménem Karlův.

Druhý nejstarší most a nejstarší stojící most v Česku je v Písku. Říká se mu Starý most nebo také Jelení most. Pověst praví, že stavitelé po jeho dokončení rozhodli, aby most dostal jméno po tom, kdo ho první přejde. K překvapení všech se prvním chodcem, který po mostě překonal řeku Otavu, stal jelen z místních lesů. Šest oblouků a sedm pilířů píseckého mostu, který je dlouhý bezmála 110 metrů, bylo postaveno ve třetí čtvrtině 13. století za vlády Přemysla Otakara II. První písemnou zmínku nacházíme u Karla IV., který v roce 1348 stanovil, aby pokuty vybírané ve městě byly používány na údržbu a opravu mostu. Podobně jako Karlův most je gotický most v Písku ozdoben barokními sochami. Na mostě najdeme svatého Jana Nepomuckého, sousoší kalvárie, svaté Anny Samotřetí a svatého Antonína Paduánského. Most byl často poškozován povodněmi. Do dnešních dnů se zachovalo šest původních oblouků o šířce 7 až 8,2 metrů. Nejširší, třináctimetrový oblouk nahradil v roce 1768 části mostu, které pobořila povodeň. Most byl původně chráněn na svých koncích věžemi. První se zřítila při povodni 1768 a druhá byla úmyslně stržena v roce 1825, protože překážela vzrůstajícímu dopravnímu ruchu.

Starý gotický most Jana z Dražic stál v Roudnici nad Labem od 14. století. Byl zničen švédským vojskem během Třicetileté války, kdy most rozstříleli z děl. Několik pilířů stálo v řece ještě v 19. století

Kresba: Friedrich Bernhard Werner

Třetí nejstarší most v Česku stál v Roudnici nad Labem. V roce 1340 ho nechal postavit pražský biskup Jan IV. z Dražic. Byl to vůbec první kamenný most přes Labe. Most přestál mnoho povodní, byl ale poškozen po bitvě na Bílé hoře a zcela zničen během třicetileté války. 24. srpna roku 1333 byl na svatého Bartoloměje položen základní kámen s ostatky svatých. Stavbu vedl mistr Vilím, který vybudoval most ve francouzském Avignonu. Most byl dokončen 2. října 1340. Dva roky nato odolal velké povodni, která v Praze pobořila Juditin most. Během třicetileté války Švédové most zcela rozstříleli. Ten pak už ani přes několik plánů nebyl nikdy obnoven. Na jeho místě jezdil přívoz, který až na začátku 20. století nahradil nový most – Špindlerův.

Takto vypadaly poslední zbytky roudnického gotického mostu v roce 1906 před likvidací

Zdroj: B. Tolman – V. Chaloupecký, Starý kamenný most
přes Labe v Roudnici. Praha 1909

Čtvrtým nejstarším kamenným mostem v Česku je Karlův most v Praze, který nahradil Juditin most.

2
19. století – zlatá éra pražských mostů

Karlův most se dlouhá léta nijak nejmenoval. Říkalo se mu pražský most nebo kamenný most nebo prostě most, protože nebylo možné si ho vPraze sžádným jiným zaměnit. Stál nad řekou od roku 1357 až do roku 1841 ve městě sám. Druhá polovina devatenáctého století byla obdobím pražských mostů. Od roku 1841 jich Praha postavila hned šest. Vsoučasné době spravuje Technická správa komunikací hl. m. Prahy přesně 700 mostů ve vlastnictví města, další mosty či lávky mají jiné vlastníky nebo je spravují městské částí. Přes celou Vltavu dnes vede 19 mostů, další, který se bude jmenovat Dvorecký aspojí břehy mezi Podolím aZlíchovem, je ve výstavbě – dvacátý pražský most přes celou Vltavu by měl být hotový vroce 2025.

Jako druhý se vPraze objevil krásný řetězový most císaře Františka I., který stál mezi tehdejšími Novými alejemi (dnes Národní třídou) avedl přes Střelecký ostrov do tehdy Chotkovy, dnes Vítězné ulice na Malé Straně. Celková délka mostu byla 412 metrů ašířka od zábradlí kzábradlí 9 metrů. Šlo omost visutý, kdy mostovku držely řetězy uchycené vmohutných věžích. Řetězy měly 3,16 metru dlouhé články.

Foto: archiv autora

Otevření

1

2