Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Technika v přednemocniční neodkladné péči v kostce

Autoři:
MUDr. Jitka Zemanová
MUDr. Roman Gřegoř, MBA
PhDr. Ing. Petr Matouch, Ph.D.
Mgr. Vlasta Vařeková

Recenze:
PhDr. Petr Jaššo, MBA
MUDr. Martin Mucha

© Grada Publishing, a.s., 2023
Cover Photo © shutterstock.com, 2023
Obrázky dodali autoři. Obr. 2.4 se souhlasem Electric Medical Services s.r.o.,
obr. 3.1, 3.2, 4.2, 5.1a, b, 5.2, 5.3, 5.6 a P3 se souhlasem LF OU Jiří Ondřejka,
obr. 4.1 se souhlasem B. Braun, obr. P4 Marta Špiříková.

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 8598. publikaci
Odpovědná redaktorka Mgr. Viola Těšínská
Sazba a zlom Jaroslav Kolman
Počet stran 120 + 4 strany barevné přílohy
1. vydání, Praha 2023
Vytiskla TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-247-4990-7 (ePub)
ISBN 978-80-247-4989-1 (pdf)
ISBN 978-80-271-2835-8 (print)

Věnováno MUDr. Jiřímu Dostálovi (1931–1993), dlouholetému primáři ARO Městské nemocnice v Ostravě, který díky své odborné zdatnosti, nadhledu, velkorysosti a demokratičnosti dokázal vytvořit fungující mezioborové týmy.

Přehled použitých zkratek a chemických vzorců

ADR

Evropská dohoda o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (Accord européen relatif au transport international des marchandises dangereuses par route)

AML

lokalizace pomocí mobilního telefonu
(advanced mobile location)

AQL

limit přijatelné kvality (acceptable quality limit)

ARDS

syndrom akutní respirační tísně
(acute respiratory distress syndrome)

ASB

prohlubovaná spontánní ventilace
(assisted spontaneous breathing)

BiPAP

bifázická ventilace přetlakem (bilevel positive airway pressure)

BOZP

bezpečnost a ochrana zdraví při práci

BVM

bag valve mask

Ca

vápník (calcium)

CCSV

ventilace synchronizovaná s kompresemi hrudníku
(chest compression synchronized ventilation)

CE

evropská shoda (conformité européenne)

CGM

systém kontinuálního monitorování glukózy
(continuous glucose monitoring)

Cl

chlór (chlorum)

CNS

centrální nervový systém

CO

oxid uhelnatý

CO2

oxid uhličitý

CPAP

ventilace s kontinuálním přetlakem v dýchacích cestách (continuous positive airway pressure)

CRT

kapilární návrat (capillary refill time)

CT

výpočetní tomografie (computed tomography)

ČR

Česká republika

ČSN

Česká státní norma

dB

decibel

DBS

hluboká mozková stimulace (deep brain stimulation)

DC

dýchací cesty

DF

dechová frekvence

DMR

standard pro profesionální digitální radiostanice
(digital mobile radio)

ECMO

mimotělní membránová oxygenace
(extracorporeal membrane oxygenation)

EKG

elektrokardiografie

EN

harmonizovaná evropská norma

EtCO2

koncentrace CO2 na konci výdechu (end-tidal CO2)

ETSI

Evropský ústav pro telekomunikační normy
(European Telecommunications Standards Institute)

EU

Evropská unie

EZD

elektronická zdravotnická dokumentace

FBSS

syndrom neúspěšné operace zad (failed back surgery syndrome)

FFP

filtrační obličejová maska (filtering facepiece)

FiO2

inspirační frakce kyslíku

Fr

French

ft

stopa (foot)

GIS

geografický informační systém

GNSS

globální družicový polohový systém
(global navigation satellite system)

GPS

globální polohový systém (global positioning system)

GSM

telekomunikační standard pro digitální mobilní sítě
(groupe spécial mobile)

H2O

voda

HBsAg

australský antigen (hepatitis B surface antigen)

HCV

virus hepatitidy C

HEMS

letecká záchranná služba (helicopter emergency medical service)

HEPA

filtr vzduchových částic s vysokou účinností
(high efficiency particulate air filter)

Hg

rtuť (hydrargyrum)

HIV

virus lidské imunitní nedostatečnosti (human immunodeficiency virus)

HMEF

výměník tepla a vlhkosti s antibakteriálním filtrem
(heat moisture exchanger with filter)

HS

Horská služba

HW

technické vybavení počítače (hardware)

Hz

hertz

HZS

Hasičský záchranný sbor

CHOPN

chronická obstrukční bronchopulmonální nemoc

I : E

poměr inspiria a exspiria

IA

tlakově podporovaný vdech (inspiratory assistance)

ICD

implantabilní kardioverter-defibrilátor
(implantable cardioverter-defibrillator)

iOS

operační systém pro telefony iPhone

ISO

Mezinárodní organizace pro normalizaci
(International Organization for Standardization)

IZS

integrovaný záchranný systém

K

draslík (kalium)

kHz

kilohertz

KPR

kardiopulmonální resuscitace

LMA

laryngeální maska

LVAD

podpůrný systém levé srdeční komory
(left ventricular assist device)

LZS

letecká záchranná služba

MHz

megahertz

MRI

magnetická rezonance (magnetic resonance imaging)

MSK

Moravskoslezský kraj

MZ ČR

Ministerstvo zdravotnictví České republiky

Na

sodík (natrium)

NIBP

neinvazivní krevní tlak (non-invasive blood pressure)

NIRS

spektroskopie blízkého infračerveného spektra
(near-infrared spectroscopy)

NLZP

nelékařský zdravotnický pracovník

NO

oxid dusnatý

O2

kyslík (oxygen)

OOPP

osobní ochranné pracovní prostředky

PaCO2

parciální tlak oxidu uhličitého v arteriální krvi

PACS

systém pro archivaci a komunikaci snímků
(picture archiving and communicating system)

PaO2

parciální tlak kyslíku v arteriální krvi

PCA

pacientem kontrolovaná analgezie

pCO2

parciální tlak oxidu uhličitého

PCR

polymerázová řetězová reakce (polymerase chain reaction)

PCV

tlakově řízená ventilace (pressure-controlled ventilation)

PDF

přenosný formát dokumentů (portable document format)

PEEP

pozitivní tlak na konci výdechu
(positive end-expiratory pressure)

pH

záporný dekadický logaritmus molární aktivity vodíkových iontů

PICC

centrální katétr zaváděný z periferie
(peripherally inserted central catheter)

Pinsp

inspirační tlak

PM

kardiostimulátor (pacemaker)

PNP

přednemocniční neodkladná péče

pO2

parciální tlak kyslíku

POCT

laboratorní vyšetření u lůžka (point-of-care testing)

PPS

proporcionální tlakově podporovaná ventilace
(proportional pressure support)

PRVC

tlakově regulovaná, objemově řízená ventilace (pressure regulated volume control)

PSV

tlakově podporovaná ventilace (pressure support ventilation)

RAL

standard pro stupnici barevných odstínů
(Reichsausschuss für Lieferbedingungen)

RFSI

identifikační číslo terminálu
(region – flotila – skupina – individuální adresa)

RID

Řád pro mezinárodní železniční přepravu nebezpečných věcí (Règlement concernant le transport international ferroviaire des marchandises dangereuses)

ROSC

obnovení spontánního oběhu

RR

dechová frekvence (respiratory rate)

rtg

rentgen

SI

mezinárodní systém jednotek (système international d’unités)

SIM

účastnická identifikační karta (subscriber identity module)

SIMV

synchronizovaná intermitentní zástupová ventilace (synchronized intermittent mandatory ventilation)

SMS

služba krátkých textových zpráv (short message service)

SpCO

periferní saturace hemoglobinu oxidem uhelnatým

SpMet

periferní saturace methemoglobinem

SpO2

periferní saturace hemoglobinu kyslíkem

STEMI

akutní infarkt myokardu s elevacemi úseku ST
(ST-elevation myocardial infarction)

SÚKL

Státní ústav pro kontrolu léčiv

SW

programové vybavení (software)

T

tesla, jednotka magnetické indukce

TE

čas exspiria (expiratory time)

TETRA

transevropské svazkové rádiové sítě

TF

tepová frekvence

TI

čas inspiria (inspiratory time)

TK

tlak krve

TR

tracheální rourka

UHF

ultrakrátké vlny (ultra high frequency)

UN

unikátní kód

UPV

umělá plicní ventilace

V

volt

VA ECMO

venoarteriální mimotělní membránová oxygenace

VCV

objemově řízená ventilace (volume-controlled ventilation)

VHF

velmi krátké vlny (very high frequency)

VT

dechový objem (tidal volume)

VV ECMO

venovenózní mimotělní membránová oxygenace

Wi-Fi

bezdrátové připojení (wireless fidelity)

ZOS

zdravotnické operační středisko

ZZS

zdravotnická záchranná služba

Úvod

Tato kniha vznikla ve snaze shrnout základní informace o současném technickém vybavení pro transport, monitoraci, umělou plicní ventilaci a diagnostiku pacienta v nestandardních a někdy i překvapujících podmínkách, tak odlišných od komfortních zón specializované nemocniční péče. Rozvoj moderních technologií v posledním desetiletí také značným způsobem navýšil počet výjezdů k pacientům s implantovanými monitorovacími či terapeutickými přístroji a systémy v domácí péči.

Dobrá znalost základních principů technologií, pravidel použití, možných technických nebo biologických příčin nesprávné funkce zařízení a rizik případných komplikací umožňuje v situaci neodkladné péče nejen adekvátní ošetření pacienta, ale i pevnou půdu pod nohama celého týmu.

Budeme rádi, když v této knize najdete informace o technických detailech své práce, o kterých se v obvyklých učebnicích urgentní medicíny mnoho nepíše. Přehled přístrojů a techniky není a ani nemůže být úplný. Doufáme, že prostor označený „TOP TEN SPECIFIK MÉHO PRACOVIŠTĚ“ si brzy zaplníte a doplníte novinkami, které se dnes velmi rychle stávají běžnou součástí dennodenní rutiny v tom nejlepším slova smyslu.

Chtěli bychom poděkovat všem, kteří se na přípravě a vydání této knihy podíleli. Jmenovitě pak recenzentům MUDr. Martinu Muchovi a PhDr. Petru Jaššovi, MBA, za podnětné připomínky, které nepochybně publikaci pozitivně ovlivnily.

Autoři

1Přenos dat vpřednemocniční neodkladné péči

Výměna asdílení aktuálních informací je naprosto klíčovou podmínkou operačního řízení zdravotnické záchranné služby. Tato výměna musí probíhat na několika úrovních, být po technické stránce dostatečně robustní, odolná vůči zevním vlivům achráněná před nežádoucím sdílením citlivých informací, kterými jsou především data opacientech. Problematika výměny dat je velmi široká azahrnuje řadu oblastí, především:

•radiokomunikaci se zdravotnickým operačním střediskem (ZOS), složkami integrovaného záchranného systému (IZS) adalšími účastníky (zdravotnická zařízení, pacient atd.),

•telemetrický přenos dat,

•navigační systémy,

•elektronickou zdravotnickou dokumentaci.

1.1Radiokomunikace soperačním střediskem asložkami IZS

Radiokomunikace ajejí využití jsou pevně spojeny smoderní historií zdravotnických záchranných služeb od zhruba padesátých let minulého století. Možnost bezdrátově hlasově komunikovat mezi výjezdovými skupinami aZOS, případně dalšími účastníky (např. nemocnicemi), zásadním způsobem ovlivnila operační řízení výjezdových skupin. Přenos informací zmísta události ostavu adalším směrování pacienta umožnil cílovému zdravotnickému zařízení předem se připravit kpřijetí pacienta. Omezuje nebo zcela eliminuje tzv. příjmové vakuum – tedy situaci, kdy na co nejrychlejší anejefektivnější vyšetření aúkony vykonané vrámci přednemocniční neodkladné péče (PNP) nenavazuje obdobná rychlost aefektivita vnemocniční fázi.

Základním technickým principem jakéhokoli rádiového spojení je využití přenosu elektromagnetického vlnění. Rychlost jeho šíření idalší vlastnosti jsou podobné vlastnostem světla, ale odehrává se na mnohem nižších frekvencích. Frekvence se podle mezinárodních jednotek SI uvádí vhertzích (Hz), kdy 1 Hz je roven 1 kmitu za sekundu. Rádiové vlny pro hlasovou komunikaci nejen uzdravotnické záchranné služby (ZZS) asložek IZS využívají spektrum velmi krátkých (VHF) nebo ultrakrátkých (UHF) vln vrozmezí od desítek do stovek milionů hertzů – megahertzů (MHz). Podle fyzikálních zákonitostí je vyjádřen vztah mezi frekvencí (f) adélkou vlny. Vlnová délka, označovaná ve fyzice řeckým písmenem lambda (λ), je tak vnepřímé úměře kfrekvenci podle vzorce

vněmž c je rychlost šíření vln vm/s(ta je podobná rychlosti světla). Délka vlny není jen virtuální fyzikální pojem, ale hraje klíčovou úlohu například při konstrukci antén pro radiostanice. Při jednoduchém provedení antény formou prutu se zfyzikálního hlediska dosahuje ukonkrétních frekvencí nejlepších výkonů pro vysílání ipříjem udélek prutů blízkých délce vlny. Vpřípadě sanitního vozidla se zabudovanou radiostanicí ak ní na střeše instalovanou anténou by tato anténa měla teoreticky mít upásma 75 MHz délku 4 metry nebo upásma 160 MHz alespoň 2 metry. Ztěchto důvodů se při konstrukci antén využívá naladění (atedy idélka prutu) odpovídající zlomkům předpokládané vlny, například 1/2, 1/4, 3/8 apodobně.

Pro jednotlivé služby přidělují vždy státní orgány vpřísné koordinaci sevropskými zcela konkrétní část takzvaného kmitočtového spektra. Historicky začaly ZZS vČR používat rádiové frekvence vpásmu 74–80 MHz, což odpovídalo pásmu sdélkou vlny 4 m. Jediné prakticky dostupné byly vozidlové radiostanice značky Tesla, které byly používány asloužily spolehlivě mnoho let (obr. 1.1). Po roce 1989, kdy došlo kuvolnění části kmitočtového přídělu pro civilní účely, začaly ZZS (obdobně jako další složky IZS) používat stále častěji ifrekvence vpásmu 149–173 MHz, tedy pásma sdélkou vlny okolo 2 metrů. Od devadesátých let minulého století se také vČR začal zavádět digitální rádiový systém Matra–Pegas, který využívá pásma okolo 380 MHz.

Obr. 1.1 Radiostanice Tesla VR 22, používaná vosmdesátých letech 20. století

Rádiové spektrum je pro konkrétní použití vrámci hlasové komunikace rozděleno na tzv. kanály, mezi kterými musí být určitý odstup. Znamená to, že ve vyčleněném frekvenčním pásmu může vzniknout jen přesně určený akonečný počet disponibilních kanálů. Velmi dlouho byl používán odstup 25 kHz. Srozvojem elektroniky adíky konstrukci stále modernějších radiostanic bylo možné snížit odstup kanálů na polovinu, tedy na 12,5 kHz, čímž se počet kanálů teoreticky zdvojnásobil. Avšak ipři tomto rozdělení velmi rychle došlo kvyčerpání volných kanálů, aproto se hledaly nové možnosti, jak stímto omezeným přídělem hospodařit. Začaly tak vznikat inteligentní sítě, nejčastěji označované jako trunkové, které používají jednu frekvenci na řízení akoordinaci všech radiostanic vsíti ahovorovou frekvenci ve formě páru (jedna pro vysílání adruhá pro příjem) přidělí až vokamžiku, kdy některý účastník chce hovořit sjiným. Doba „zapůjčení“ kanálu je programovatelná na omezenou dobu (například 1 minuty). Další možnosti, jak efektivněji využít omezený počet kanálů rádiového spektra, přinesly až digitální způsoby radiokomunikace.

Zhlediska principu vysílání ašíření signálu můžeme rádiové spojení rozdělit na:

•analogové,

•digitální.

Klasické analogové, ale idigitální radiospojení může probíhat buď napřímo, tedy vrežimu radiostanice – radiostanice, nebo za využití tzv. infrastruktury (převaděče, případná synchronizace se děje pomocí řídicího počítače). Trunkové systémy jsou na infrastruktuře závislé vždy.

Vysílání napřímo (obr. 1.2) je omezeno podmínkou přímé viditelnosti vysílající apřijímající radiostanice, tedy nesmí být mezi nimi překážka, neboť rádiové vlny se šíří podobně jako světlo, kdy za překážkami vzniká stín. Na slyšitelnost akvalitu příjmu má vliv nejen použitý vysílací výkon, ale ifrekvence, na které se vysílá. Vysílání na nižší frekvenci při stejném výkonu dosáhne na větší vzdálenost, ale má horší prostupnost přes překážky, na rozdíl od vysílání na vyšší frekvenci, které bude použitelné na značně menší vzdálenost, ale snadněji projde například zdmi budov.

Obr. 1.2 Schéma vysílání napřímo. A– kmitočet A

Obr. 1.3 Schéma vysílání za pomoci převaděče. A– kmitočet A, B – kmitočet B

•první 3 čísla (RRR) označují jednu ze 14 krajských regionálních sítí,

Výhody sítě Pegas:

Otevřený příjem

Uzavřený příjem

Paging

1.2Telemetrický přenos dat

1.3Navigační systémy

1.4Elektronická zdravotnická dokumentace