Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Zuzana Pospíšilová

ROZVOJ DĚTSKÉ ŘEČI
Aktivity s básničkami

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401
www.grada.cz
jako svou 8699. publikaci

Odpovědná redaktorka Andrea Černá
Grafická úprava Antonín Plicka
Návrh a zpracování obálky Antonín Plicka
Formát ePub Antonín Plicka
Ilustrace Miroslava Rychtářová
Počet stran 160
Vydání 2., 2023 (Vydání 1.: Hrajeme si s básničkou, 2007)

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2023
Cover Photo © depositphotos/evgenyataman

ISBN 978-80-271-7068-5 (ePub)
ISBN 978-80-271-7067-8 (pdf)
ISBN 978-80-271-5108-0 (print)

KATALOGIZACE V KNIZE - NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Pospíšilová, Zuzana, 1975-

Rozvoj dětské řeči : aktivity s básničkami / Zuzana Pospíšilová. -- Vydání 2.. -- Praha : Grada, 2023. -- 1 online zdroj. -- (Pro rodiče)

Terminologický slovník. -- Obsahuje bibliografii

ISBN 978-80-271-7068-5 (online ; ePub)

* 373.2 * 159.922.72 * 81‘233 * 82-193-053.4 * 81:371.382 * (035)

– předškolní výchova

– vývoj dítěte

– řečové dovednosti

– říkadla

– jazykové hry

– příručky

373.2/.3 - Předškolní a primární výchova a vzdělávání [22]

Úvodem

Péče o dítě s sebou přináší nejen mnoho starostí a strachování o malé, křehké a bezbranné stvoření, ale také spoustu nezapomenutelných pocitů radosti a štěstí. Všichni, kteří vychovávají nebo někdy vychovávali dítě, jistě potvrdí, že velikými okamžiky rodičovství jsou první úsměvy a první zvuky, které malé děťátko vyloudí. Stejně významné je i zjištění, že se dítě otáčí za naším hlasem, že našemu hlasu věnuje pozornost, že naslouchá a později také rozumí tomu, co říkáme. Ale naprosto úchvatné je první opravdové slovo s významem, které se malý kojenec naučí říkat. A co mají všechny tyto aktivity malého dítěte společného? Jsou prvními signály sociální komunikace, prvním pokusem o dorozumění se s okolím, s blízkými lidmi, kteří jsou s ním v každodenním kontaktu. A protože je tento proces velmi složitý, je nezbytné děťátku pomoci, aby se dokázalo co nejdříve zorientovat v záplavě slov a komunikačních signálů, které jej obklopují.

Rozvoj řeči probíhá ruku v ruce s rozvojem rozumovým, probíhá tedy postupně, v určitých fázích, s jasnými pravidly a zákonitostmi. Na nás rodičích je, abychom byli trpěliví, brali v úvahu vývojové možnosti dítěte a nekladli na něj přílišné nároky, protože ty mohou být příčinou některých poruch řečového vývoje – například koktavosti nebo psychicky podmíněného mutismu, kdy dítě, na protest nebo ze strachu, přestane s okolím komunikovat. Na druhou stranu však máme obrovskou šanci sami svým aktivním a kreativním přístupem děti v jejich vývoji podněcovat, můžeme jim pomáhat plnit vývojové úkoly, po jejichž splnění se jejich psychomotorika zákonitě posouvá na vývojově vyšší úroveň.

Účelem této publikace je podat jakýsi návod, jak tvořivým způsobem pracovat se slovy, s říkankami, básněmi a veršíky. Celou druhou část knihy proto doprovázejí mé vlastní básničky, které jsem začala psát pro své dvě děti. Nyní mají možnost se s nimi prostřednictvím této knihy seznámit také další děti. Možná právě tento fakt může být zajímavým podnětem pro vlastní tvorbu maminek a tatínků.

Knihu jsem záměrně rozčlenila na dvě části: část teoretickou a část praktickou. V teoretické části chci podat základní informace o tom, jak probíhá vývoj dítěte, aby měli rodiče možnost se lépe orientovat v zákonitostech, které platí pro určité vývojové období. Nastíním zde vývoj řeči, vývoj rozumových schopností, vývoj sluchového a zrakového vnímání. V neposlední řadě se zmíním také o tom, co je to tvořivost, jak se projevuje a jak mohou rodiče sami přispět k rozvoji tvořivého myšlení svých dětí. Ráda bych vychovatelům podala co nejvíce informací, pokud možno přijatelnou a čtivou formou. Nebylo však možné se v textu vždy ubránit cizím termínům, které se mohou jevit jako obtížné či nesrozumitelné. Takovéto termíny přímo v textu většinou vysvětluji, ale na konci knihy navíc připojuji malý slovníček, ve kterém jsou tyto odborné výrazy abecedně seřazeny a vysvětleny. V praktické části této knížky bych ráda ukázala, že většina básniček nemusí sloužit jen k poslechu, ale dá se s nimi dělat mnoho dalších zajímavých aktivit. Podle básniček se můžeme s dítětem učit malovat, poznávat svět okolo sebe, cvičit, hrát divadlo, řešit hádanky, rozvíjet schopnosti spojené se smyslovým vnímáním a mnoho dalšího.

Protože v každé vývojové fázi jsou kladeny rozličné nároky na psychomotorickou vyzrálost dítěte, složení básniček je koncipováno tak, aby byly pro děti v konkrétním období co nejpřitažlivější. Rozhodla jsem se proto celou praktickou část rozdělit na tři základní oddíly: básničky určené pro batolata (1–3 roky), předškoláky (3–6 let) a školáky. Všechny tři oddíly jsou navíc rozčleněny na menší úseky podle toho, jakým způsobem je možné básničky používat, jak si s nimi hrát nebo s nimi tvořivě pracovat. Ke každé básničce nebo souboru podobných básniček je podán podrobný návod, jak je používat. Je to v podstatě jednoduchá kuchařka pro začátečníky, která se však místo lahodných pokrmů věnuje básničkám.

Tato kniha vyšla již v roce 2007 pod názvem Hrajeme si s básničkou. Nyní vychází znovu v lehce přepracované podobě a s novými ilustracemi.

Pevně věřím, že každý, komu se knížka dostane do rukou, v ní najde něco, co jej upoutá, zaujme, poučí i pobaví. Mým záměrem bylo vytvořit jakousi rodinnou knížku, která po přečtení nezapadne hluboko v domácí knihovně, ale poslouží všem členům rodiny. Doufám, že po jejím přečtení se k ní budete stále vracet, společně se svými dětmi si budete s básničkami tvořivě hrát, a navíc snad i získáte nový pohled na všechny ostatní verše, básně či říkanky pro děti.

1. Vývoj řeči

Řeč je tím nejpodstatnějším, čím se odlišujeme od světa zvířat. Je to dáno mimo jiné tím, že řeč je jednou znejmladších psychických funkcí, vyvinula se teprve před zhruba 40 tisíci lety. Vývoj řeči probíhá postupně během celého dětství, takže poměrně dlouhou dobu. Řeč se stala nedílnou součástí našeho života, protože slovy se navzájem dorozumíváme, vyjadřujeme pocity amyšlenky, předáváme si důležité iméně důležité informace. Slova jsme se dokonce naučili skládat do vět tak, aby dávala smysl azároveň lahodila uchu. Ano, přesně takto vznikaly první básně.

Lidská řeč se dá posuzovat zmnoha hledisek, ale základní jsou dvě. Porozumění, které je odborně nazýváno receptivní složkou řeči, zahrnuje ostrost sluchu aveškeré další schopnosti, které souvisejí spřijímáním zvukových podnětů. Oproti člověku nedoslýchavému, nebo dokonce neslyšícímu má lepší předpoklady kporozumění řeči člověk sdobrým sluchem. Ten také lépe ajemněji rozlišuje odlišnosti mezi hláskami, které znějí podobně av konečném důsledku mohou mnohdy naprosto změnit kontext sdělení. Když to převedu vžert, mohlo by se klidně stát, že se někoho zeptáme na kostel aon nás odvede do postele, protože místo kostel rozuměl postel.

Na druhé straně je samotné vyjadřování, které je odborníky nazýváno expresivní složkou řeči. Zahrnuje artikulaci, tedy to, jak jasně azřetelně dokážeme hovořit. Při některých formách motorického postižení je narušena také hybnost mluvidel, čímž se schopnost komunikace výrazně narušuje. Postižený má problém se dorozumět, protože okolí nedokáže jeho obtížně srozumitelné řeči porozumět. Důležitá je také gramatická asyntaktická stránka řeči (mluvnice avětná skladba), protože mimo jiné prozrazuje naši jazykovou aintelektovou vyzrálost. Je nepochybné, že lidé svyšší úrovní verbální inteligence mají bohatší slovní zásobu, jsou sečtělejší apoužívají řadu odborných výrazů. Vřeči je možné pozorovat také jakousi obratnost ve vyjadřování. Ta může být ovlivněna ulidí sneurotickými rysy vsociálně náročných situacích. Například člověk trpící trémou má velký problém se vyjádřit, pokud se od něj očekává podání vysokého výkonu, například při ústní zkoušce, nebo má-li hovořit před velkou skupinou lidí.

Se schopností mluvit se nerodíme. Řeč se naprosto přirozeně rozvíjí vsociálním prostředí, mezi lidmi, především posloucháním anapodobováním slov, vět asouvětí. To dokládají mimo jiné příklady takzvaných vlčích dětí Amaly aKamaly. Tato dvě indická děvčátka se vraném dětství dostala mimo lidskou společnost abyla vychovávána vlky. Obě dívenky vydávaly pouze hrdelní zvuky ataké tělesně byly poznamenány pobytem mimo lidskou společnost. Protože napodobovaly chůzi vlků, nenaučily se chodit po dvou, ale po čtyřech. Měly mohutná ramena, silné nohy ana plochách, které se dotýkaly země, tedy na kolenou, loktech adlaních, měly silné mozoly. Když byly vroce 1920 objeveny aodchyceny, začalo se sjejich systematickou převýchovou, aby bylo možné jejich alespoň částečné začlenění do společnosti. Mladší dívka, která byla pojmenována Amala, zemřela necelý rok po zajetí. Tehdy jí byly skoro tři roky. Starší zdívek, Kamala, se teprve po dvou letech naučila prvních pár slov. Později zvládala ivelmi jednoduché práce, ale za deset let od jejího objevení anásledné snahy opostupnou převýchovu také zemřela.

Přehled vývoje řeči

Řečový vývoj je postupný, rozvíjí se podle určitých pravidel azákonitostí. Na následujících stránkách proto chci podat základní přehled toho, jak vývoj vjednotlivých věkových obdobích probíhá. Je to zejména proto, aby rodiče měli možnost vývoj svého dítěte krok po kroku sledovat, ataké jej vhodným způsobem podpořit. Nedoporučuji ovšem podrobné tabulkové srovnávání, protože tabulky říkají pouze to, jak probíhá vývoj vrovině průměru. Každé dítě je jiné, aproto je přirozené, že iřečový vývoj bude uněkoho rychlejší, uněkoho pomalejší. Když se například stanovuje období, kdy dítě obvykle řekne první slůvko, dělá se to tak, že se dlouhodobě sleduje velký vzorek malých dětí au něj se zaznamenávají údaje oprvních řečových projevech. Pak se tyto hodnoty sečtou avydělí počtem dětí, které byly objektem zkoumání. Uvedu zjednodušený příklad. Kdybychom měli na sledování 10 dětí, zjistili bychom, že první slovo se objevilo uprvního v8 měsících, udruhého ve 12 měsících, udalších ve 14 měsících, v9 měsících, v15 měsících, v10 měsících, v9 měsících, v11 měsících, ve 12 měsících av 9 měsících. Po sečtení avydělení deseti (bylo 10 zkoumaných dětí) bychom dospěli kzávěru, že vtéto skupině dětí byl průměrný věk při vyřčení prvního slůvka necelých 11 měsíců. Přitom ve skutečnosti pouze jedno zdětí své první slůvko řeklo opravdu v11 měsících. Naopak jsou mezi dětmi patrné velké rozdíly. Tento příklad jsem záměrně uvedla zejména ztoho důvodu, že mnoho rodičů, kteří čtou populárně-vědecké příručky ovývoji dětí, se často zbytečně strachuje, že jejich děťátko neodpovídá vývojovým normám. Ani psycholog, který dítě vyšetřuje, se nedrží těchto uměle vytvořených norem, ale naopak přihlíží ke své klinické zkušenosti adítě hodnotí podle toho, jak se mu při vyšetření jeví.

0–6 týdnů

Aby se dítě naučilo mluvit, potřebuje nejprve jakousi přípravu krozvíjení schopností, které smluvením těsně souvisejí. Toto přípravné období trvá od narození zhruba do 6. týdne života dítěte. Jedná se většinou oneartikulovaný, jednotvárný křik. Je to víceméně reflexní záležitost, která má velký význam pro rozvoj dýchacích orgánů amluvidel. Tento křik nemusí vždy znamenat, že dítě něco bolí nebo pociťuje nějakou nespokojenost. Babičky často výstižně tvrdí, že si dítě musí procvičit plíce. Troufám si tvrdit, že již vporodnici se většina maminek naučí rozpoznat křik svého dítěte arozlišit jej od křiku ostatních miminek. Je to dáno výškou nebo hloubkou zvuku, jeho intenzitou azabarvením, což je ukaždého dítěte individuální. Objevuje se také první komunikační podtext ze strany malého novorozence. Někdy totiž začne miminko reagovat na hlas matky adává najevo, že ji poznalo, třeba tím, že pusinkou naznačuje sací pohyby anebo rychle pohybuje končetinami.

Okolo 3. týdne se většinou začíná objevovat úsměv jako projev první neverbální komunikace. To je pro rodiče velkou odměnou apovzbuzením pro další sbližování apovídání si sdítětem, které je potom čím dál častěji schopno aochotno reagovat na lidský hlas adokáže jej už ibezpečně rozlišit mezi jinými zvuky.

6 týdnů – 3 měsíce

Postupem času se začíná měnit rozsah asíla křiku děťátka. Některé maminky dokážou rozpoznat křik způsobený bolestí nebo hladem, který se projevuje jako opakovaná série zvuků orůzné výšce nebo hloubce tónů. Při nespokojenosti je na začátku křiku hlas tvrdší, při spokojenosti naopak měkčí. Dá se říci, že toto je první snaha okomunikaci. Nejčastějším hlasovým projevem jsou hrdelní zvuky. Protože děťátko převážně leží vpostýlce aje vhorizontální poloze také při chování akojení, jazýček je zapadlý vzadní části pusinky. Protože dítě ještě nedostatečně ovládá svaly svého těla, atedy ijazýčku, jiný zvuk než hrdelní ani není možné vyloudit.

Ve 3. měsíci se neverbální komunikace zdokonaluje, dítě reaguje úsměvem nejen na hlas nejbližšího pečovatele, ale také na úsměv, který vidí udospělého. Reaguje dokonce ina jakoukoliv lidskou tvář, třeba na fotografii vživotní velikosti.

4–6 měsíců

Dítě už samo aktivně vyhledává zdroj zvuku aotáčí za zvukem hlavičku. Když dítě oslovíme, usmívá se.

Kolem 6. měsíce

Dítě si vtomto období začíná hrát spusinkou ajazýčkem. Zajímavá pozorování provádí soblibou ujídla. Zjišťuje, jak se jím vydávané zvuky změní, když má plnou pusinku. Dítě například schválně vyprskne potravu, splnou pusinkou vyluzuje různé zvuky, pusinku si ručkou zakrývá apodobně. Tato hra mu přináší uspokojení ze zkoumání vlastního těla az objevování nových dovedností.

Vtomto období je již možné sdítětem uskutečnit první rozhovor. Samozřejmě si musíme odmyslet obsahovou stránku! Děťátko žvatlá amaminka nebo jiná osoba mu naslouchá. Pak se role vystřídají. Dítě na oplátku pozorně naslouchá mluvě dospělého.

Kolem 9. měsíce

Vtomto období dochází kvelmi výraznému rozvoji sluchového vnímání. Dítě vnímá nejen různé zvuky, ale zejména lidskou řeč. Nejenže jí naslouchá, ale snaží se také ojejí nápodobu. Je jasné, že vtomto věku ještě není schopno dostatečně porozumět obsahu všech napodobovaných slov. Odborně se tento proces nazývá fyziologická echolálie. Současně srozvojem sluchového vnímání se rozvíjí také vnímání zrakové adítě velmi pozorně sleduje pohyby úst ajazyka při komunikaci dospělých, snaží se odezírat anapodobovat.

Dítě vtomto období již dokáže rozeznat hlas matky od hlasu jiných lidí. Také rozlišuje emocionální zabarvení hlasu. Pozná, zda se někdo hněvá, nebo má radost. Samo začíná komunikovat nejen slidmi, ale také shračkami, kterými je obklopeno. Reaguje na oslovení vlastním jménem.

8–12 měsíců

Ještě před 1. rokem života začíná dítě rozumět obsahu některých slov avýznamu jednotlivých zvuků. Dochází kvelkému rozvoji porozumění, které je čím dál patrnější. Vtomto období již například dokáže zrakem vyhledat osobu nebo věc, která byla pojmenována. Ještě ne vždy na ni musí ukázat prstem, ale dokáže se na ni podívat. Začíná reagovat na jednoduché dětské hříčky, které se ovšem vpředchozím období pečlivě procvičovaly. Samo od sebe se je dítě naučit nemůže. Dokáže dokonce reagovat například na takovéto otázky: „Jak jsi veliký?“, „Udělej paci, paci!“ nebo „Jak dělá kravička?“ Vzrůstá pasivní slovní zásoba, zvyšuje se tedy počet slov, kterým dítě rozumí. Aktivní slovní zásoba, tedy slova, která dítě samo aktivně používá, vzrůstá pomaleji, ale taktéž se rozvíjí. Je proto důležité sdítětem mluvit, pojmenovávat předměty avěci, recitovat jednoduché říkanky, používat konkrétní předměty iobrázky kpojmenovávání.

Dítě si již osvojilo některé komunikační dovednosti. Dokáže ukázat na známé osoby avěci ze svého okolí při vyslovení jejich pojmenování, mnohem přesněji napodobuje slova, začíná zdvojovat slabiky: „Mama, baba, tata…“ Protože verbální vyjadřovací schopnosti jsou stále ještě omezené, děti začínají živě komunikovat celým tělem, gesty amimikou. Vtéto době dítě nejenže chápe, co znamená gesto namíření ukazováčku na nějakou věc, ale začíná také samo ukazovat na předměty či osoby.

Koncem prvního roku se objevují první slůvka. Nejsou vyslovována dokonale arozumí jim převážně jen rodiče. Těmto slovům se říká dětský žargon. Kromě oslovení blízkých osob dítě používá takzvané onomatopoie, tedy slova napodobující lidské, zvířecí nebo jiné zvuky. Kromě oslovení by dítě mělo umět vyslovit alespoň dvě další slova.

1–1,5 roku

1,5–2 roky

Mezi 18. a24. měsícem používají děti krátké věty odvou slovech, začínají používat zájmena arozumějí ijednoduchým souvětím.

Po 2. roce

Snástupem do školy

Jak narůstá aktivní slovní zásoba dítěte

12 měsíců

2 roky

Poruchy řečové komunikace

Opožděný vývoj řeči

Vývojová dysfázie

Dětská patlavost (dyslalie)

Koktavost (balbuties)

Breptavost (tumultus sermonis)

Specifické poruchy učení

Dyslexie

Dysgrafie

Dysortografie

Dyskalkulie

Dysmúzie

Dyspinxie

Dyspraxie

Vývojová dysartrie

Huhňavost (rinofonie)

Dysartrie

Afázie

Neurotický mutismus

Elektivní mutismus

Porucha artikulace

Expresivní porucha řeči

Receptivní porucha řeči

Poruchy řeči na základě postižení smyslových orgánů