Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Petr Syrový, Ing. Tomáš Tyl

Osobní finance

řízení financí pro každého – 4. aktualizované vydání

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 8 074. publikaci

Realizace obálky Zdeněk Dušek

Sazba a zlom Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Odborná redaktorka: Ing. Michaela Průšová, Mgr. Tereza Hofmanová

Počet stran 248

Čtvrté vydání, Praha 2011, 2014, 2020, 2021

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2021

ISBN 978-80-271-4287-3 (ePub)

ISBN 978-80-271-4286-6 (pdf)

ISBN 978-80-271-3123-5 (print)

Předmluva

Kniha je pro čtenáře, který se chce sám umět orientovat ve vlastních financích. V knize se dočte, co je pro jeho finance důležité, ale co se nejspíš nedozví od svého bankéře a dost možná ani od finančního poradce.

Pro úspěch ve vlastních financích je důležité zvolit správnou strategii. Musíme vědět, k čemu budeme peníze potřebovat, a musíme vědět, co od našich peněz máme chtít. Zároveň si musíme pohlídat hlavní rizika, která mohou naši finanční situaci ohrozit. Tuto práci nejlépe uděláme sami (nebo s dobrým finančním poradcem).

Pak přijde fáze, kdy budeme potřebovat vybrat vhodné produkty. S tím nám mohou pomoci bankéři a poradci, ale je dobré, když jim budeme moci koukat pod prsty a budeme je moci kontrolovat. Když jim budeme moci klást fundované otázky a budeme se ptát na důležité věci.

S tím vším by vám kniha měla pomoci.

Nehledejte v knize porovnání konkrétních produktů. Neřekneme vám, jestli je tento fond lepší než jiný. Než dopíšeme tuto knihu, už by tato informace nemusela být správná. Dáme vám ale návody a postupy, jak hledat ty správné produkty. Řekneme vám, jaké parametry produktů jsou důležité a jaké jsou podružné.

Kniha je psána i pro finanční poradce a pro bankéře. V knize se snažíme sepsat to, co používáme právě na školení poradců a bankéřů. To, co je podle nás základem k úspěchu v oblasti financí. Informace z knihy doporučujeme použít jako jakýsi základ k přemýšlení. Kniha se snaží nastínit směr, jakým by měli poradci a bankéři přemýšlet a vést své klienty.

Finančním poradcům a bankéřům se také snažíme přinést některé příklady z praxe, které se jim mohou hodit při jednáních s klienty.

Všechny příklady a výpočty v knize uvádíme z důvodů vysvětlení dané problematiky. Nemají charakter investičního doporučení.

Kniha začíná kapitolou o finančním plánování. Tím bychom při správě osobních financí měli začít. Bez dobrého plánu můžeme hodně věcí zkazit.

Další kapitola se věnuje zajištění největších rizik, která nám hrozí. Pokud zajištění podceníme, může to pro nás znamenat finanční katastrofu, ze které se jen tak nedostaneme. Proto je tato kapitola zařazena jako druhá.

Třetí kapitola nám pomůže porozumět investování. Především co je při investování důležité vědět o výnosech a rizicích a do čeho je možné investovat.

Čtvrtá kapitola porovnává základní typy produktů dostupné na českém trhu a diskutuje jejich hlavní charakteristiky, které je dobré znát a které je mezi sebou odlišují.

Pátá kapitola se věnuje úvěrům. Jaké úvěry jsou dobré a mohou být užitečné a kterých je naopak potřeba rychle se zbavit. Ukazujeme, jak úvěry fungují a jak s nimi počítat.

Šestá kapitola na pár stránkách shrnuje nejdůležitější poznatky z knihy a dává stručný návod na starání se o finance. Tuto kapitolu si můžete nastudovat bezprostředně před setkáním s poradcem.

Sedmá kapitola podrobuje rady udělené před 10 lety zkoušce času. Zjišťujeme, jak by klienti dopadli, kdyby se našimi radami řídili. Zjišťujeme, že většina doporučení stále platí, i když jsou 10 let stará.

1.Finanční plánování

1.1Finanční plán

1.1.1Co je finanční plán aproč ho dělat

Když se vydáme na pochod na Sněžku, uděláme si nějaký plán cesty. Dopředu budeme vědět, zda tam půjdeme pěšky, nebo tam pojedeme lanovkou. Naplánujeme si, kdy máme vyrazit, abychom tam došli za světla. Sbalíme batoh, abychom měli dost jídla apití, přibalíme pláštěnku avětrovku, kdyby přišla nepohoda.

Takto prozíravě se chováme, když plánujeme jednodenní výlet.

Voblasti osobních financí se velmi často chováme úplně jinak. Nemáme rozumný plán cesty dopředu. Mnoho lidí žije od výplaty kvýplatě, netvoří si žádné rezervy, akdyž přijde nějaká nepohoda, mají problém. Když najednou přijde nečekaný výdaj 10000Kč, musí si půjčovat astojí na pokraji dluhové pasti.

Oco lépe by se jim situace řešila, kdyby na ni byli připraveni akdyby měli finanční rezervy. Finanční plánování je omoudrosti našich babiček, které měly rezervy „pro strýčka příhodu“. Vplánování tomu říkáme „likvidní rezerva“.

1.1.1.1 Co je finanční plán

Finanční plán znamená, že si uvědomíme, jaké máme cíle aknim přiřadíme nějaké peníze.

Ano. Takto jednoduše funguje finanční plán. Žádná věda. Pouze moudrost generací našich předků[1].

Jestliže máme před sebou jakýkoliv cíl, musíme si na něj nashromáždit peníze. Aje jedno, jestli to je oprava doškové střechy nebo je to nové auto nebo studia dětí.

Jakmile si cíl uvědomíme azačneme pro to něco dělat, máme kus práce hotové.

Obrázek 1 Splnit cíl znamená, vyčlenit na něj nějaké peníze

Cílů typicky máme více. Proto ifinanční plán bude pestřejší. Proto budeme mít pro každý cíl přiřazené jiné zdroje.

Jednoduše si to můžeme představit jako „hrníčkový“ nebo „obálkový“ systém.

Máme jednotlivé hrníčky nebo obálky, kam si dáváme peníze na zimní boty, na vánoční dárky, na letní dovolenou, dětem „na vkladní knížku“, až budou velké, apodobně.

Vmoderní době už nejsou hrníčky, ale jsou různé účty afinanční produkty. Proto nemáme hrníček na studia, ale máme stavební spoření na studia dětí, peníze na letní dovolenou budou na spořicím účtu, peníze na důchod budou vakciovém fondu apodobně.

Pro orientaci vnašich vlastních financích nám může pomoci následující tabulka:

Tabulka 1 Rozdělení peněz pro jednotlivé cíle

Cíle

Zdroje

Co

Kdy

KolikKč

Jednorázově

Pravidelně

Kam

Škola pro děti

6 let

300 000

290 000 Kč

0Kč

Smíšené fondy

Důchod

20 let

5 mil.

0Kč

12000Kč

Akciové fondy

Do tabulky uveďte nejprve vaše cíle. Ke každému si napište, kdy ho chcete splnit akolik by na to bylo potřeba peněz.

Dále se podívejte na to, kolik peněz už dnes máte. Některé peníze máte už dnes aje možné je pro daný cíl přiřadit jednorázově. Některé peníze jste schopni dávat stranou pravidelně.

Díky této tabulce budete vědět, na které cíle si už teď spoříte ajaké cíle sevám podaří dosáhnout.

Pokud si napíšete nějaký cíl anedáte mu žádné peníze, pak se vám asi nepodaří splnit. Možná spoléháte na to, že se časem situace nějak změní amožná je vaše spoléhání ospravedlnitelné. Nejspíš to ale dopadne tak, že cíl odložíte. Pak ho zase odložíte, pak ho zase odložíte… Až bude pozdě aprostě ho nesplníte. Bude tak blízko abude tak velký, že už nepůjde si ho splnit.

1.1.1.2 Kdy se zamýšlet nad konkrétními produkty

Nad konkrétními produkty můžeme přemýšlet teprve ve fázi, kdy známe cíle amáme knim přiřazeny konkrétní zdroje. Vtuto chvíli totiž víme, kčemu budeme peníze potřebovat akdy je budeme potřebovat.

Klienti (ale iporadci) dělají typickou chybu. Chtějí řešit detail, aniž by měli jasno ocelkovém obrázku. Typicky se ptají: Je účastnický fond XY dobrý? Který produkt vynáší více než spořicí účet? Je dobrá pojistka od společnosti XY?

Než budou hledat odpovědi na tyto otázky, měli by vědět, zda je pro ně vůbec vhodný účastnický fond. Zda pro ně není moc nebezpečný. Ato dokonce ze dvou hledisek: zda nebude moc kolísat nebo zda vněm nebude nakonec moc málo peněz.

Poradci abankéři často začínají debatu sklientem: „Máte stavební spoření?“ Nebo „Víte otom, že stavební spoření má státní podporu?“ Nejdříve bychom měli vědět, zda vůbec budeme řešit nějaké střednědobé cíle azda je pro stavební spoření prostor.

Při sestavování plánu doporučujeme postupovat vnásledujícím pořadí:

1. Cíle– co si budeme za peníze chtít pořídit

2. Zdroje– kolik máme peněz, které bychom chtěli na splnění cílů použít

3. Rizika– co nám hrozí ajak to pokrýt

4. Přiřadit cílům zdroje– kolik peněz dáme na pojistky, kolik na studia akolik na stáří.

Oproduktech se doporučujeme až bavit vokamžiku, kdy víme:

•na co budeme peníze potřebovat,

•kdy je budeme potřebovat a

•kolik tam budeme dávat (jednorázově nebo pravidelně).

Teď totiž například víme, že budeme potřebovat uložit 100000Kč jako likvidní rezervu pro případ, že bychom peníze rychle potřebovali. Proto budeme hledat typicky mezi spořicími účty nebo fondy peněžního trhu.

Nebo budeme vědět, že chceme dávat 10000Kč měsíčně na zajištění důchodu, který bude za 20 let. Tak hledáme mezi fondy (akciovými nebo životního cyklu), doplňkovým penzijním spořením, případně spořicími životními pojistkami.

1.1.1.3 Produkty řešíme až nakonec

Produkty jsou nejméně důležité.

Možná to vypadá jako velmi silné tvrzení, tak se to pokusíme vysvětlit.

Pokud plán řekne, že bychom měli mít 100000Kč vlikvidní rezervě, už není takový rozdíl vtom, zda zvolíme fond peněžního trhu „A“ nebo fond peněžního trhu „B“. Hlavně, že to je fond peněžního trhu aje tam 100000Kč. Důležité je, že máme 100000Kč kdispozici jako likvidní rezervu aže jsme tyto peníze neutratili. Což bychom bez plánu mohli udělat. Také je důležité, že tyto peníze máme uložené likvidně aže neskončily ve stavebním spoření. Když je tam ta státní podpora.

Podobně to je iudlouhodobých produktů nebo vpřípadě pojistek. Pokud nám plán přidělí pro pravidelné investice na důchod 10000Kč, je pro nás důležité, že tyto peníze dlouhodobě odkládáme aže volíme dlouhodobé produkty. Rozhodující je, zda těchto 10000Kč odkládáme do akciových produktů nebo je necháváme na účtu. Který akciový produkt zvolíme, je až druhotné.

Volba produktu až vtéto fázi má další výhodu. Teď se nám produkt lépe hledá. Víme, pro co nám bude produkt sloužit. Přidělíme mu přesné požadavky, co má splňovat. Např. 100000Kč velmi likvidně. Nebo 10000Kč měsíčně na 20 let.

Je určitě lepší mít požadavky aknim hledat produkt, než si koupit produkt kvůli nějakým výhodám apak hledat, kde bychom ho upotřebili[2]. Díky plánu máme představu, co by měl produkt splňovat, atak hledáme takový, který splní naše představy.

1.1.1.4 Bez plánu si nedokážeme správně vybrat produkt

Když investujeme bez podobného finančního plánu akdyž investujeme např.na10 let, tak se poradci abankéři ptají, zda nehrozí, že budeme peníze vybírat předčasně. Zda máme dost velké rezervy. Ptají se, kolik znašeho majetku tvoří investovaná částka. Vtomto jejich postupu se skrývá to, že přemýšlejí za nás. Resp. přemýšlejí za náš finanční plán. Dle jejich zkušeností mnoho lidí přichází spřesvědčením investice na 10 let, ale pak zjišťují, že peníze potřebují dříve. Bankéři tak díky zkušenostem přemýšlejí za klienty anechávají si zadní vrátka, kdyby byly peníze potřeba dříve. Proto nedostáváme investici, která by přesně odpovídala 10 letům, ale dostáváme raději konzervativnější.

Když investujeme na 10 let podle plánu, vždy se jedná pouze očást investice. Samozřejmě necháváme nějaké zdroje jako likvidní rezervu, necháváme peníze na krátkodobé cíle. Proto když chceme investovat na 10 let, máme rozumnou šanci, že to 10 let opravdu bude.

1.1.1.5 Plán nás motivuje pokračovat vcestě

Při investici podle plánu víme, proč daný produkt máme. Víme, že 100000Kč na spořicím účtu je jako likvidní rezerva, 120000Kč ve stavebním spoření je pro studia dětí, 10000Kč měsíčně do akciového fondu je pro náš důchod. Při tomto pohledu na produkty nemáme moc důvodů portfolio živelně překopávat aměnit strategie. Také víme, na jaké cíle peníze jsou. Tím pádem víme, že kdybychom je chtěli vybrat třeba na dovolenou, budeme zvažovat: je důležitější dovolená nebo peníze na důchod. Apodle tohoto se rozhodneme.

Když investujeme bez plánu auložíme peníze pouze pro strýčka příhodu, nic nám nebude bránit peníze vybrat.

Málokdo ruší penzijní připojištění. Hlavním důvodem je to, že „to jsou přece peníze na důchod“. Když se ale uloží peníze do dluhopisového nebo akciového fondu „jen tak na někdy“, častěji se vybírají. Když si ale uložíte peníze do fondu ne „na někdy“, ale „na důchod“, máte velkou šanci, že tam peníze zůstanou.

1.1.1.6 Plán nám pomůže nepanikařit

Plán máme na dlouhá léta dopředu. Pokud chceme mít více peněz vdůchodu, je to běh na dlouhou trať. Typicky několik desítek let. Za tu dobu se na trzích stane spousta věcí, ato ivelmi špatných. Podívejme se, co se stalo na světových trzích za posledních 20 let: války, terorismus, ceny ropy nebo zlata byly tam, co vhistorii ne, státní dluhy vzrostly, přišel internet ašílenství kolem jeho akcií, nemovitostní ahypoteční krize.

Během těchto složitých období mají někteří investoři nutkání vybírat peníze. Nemají nervy na poklesy trhů, protože vidí situaci zkrátkého horizontu. Vidí, „teď“ trhy klesají.

Máme-li finanční plán, víme, zda mají naše investice dost času na to, aby se vrátily zpět. Splánem se budeme na pokles trhů dívat jinak. Uvidíme spíše příležitost knákupu, když jsou trhy nízko. Nebudeme pod tlakem vlastních emocí prodávat.

1.1.1.7 Finanční plán schematicky

Obrázek 2 Schéma finančního plánu

Postup finančního plánu si můžeme nakreslit schematicky (viz obrázek).

•Finanční plán potřebuje nejprve znát cíle.

•Pak se mapují zdroje. Ty jsou jednorázové apravidelné

•Navrhneme zajištění rizik. Plán totiž stojí apadá se zdroji. Pokud přijdeme omajetek nebo opříjem, plán se nám nepodaří plnit. Musíme tedy ošetřit riziko ztráty majetku apříjmů

•Nakonec řešíme produkty.

Ajak by vypadala aktualizace již hotového plánu?

Aktualizace vypadá úplně stejně. Opět si projdeme to samé kolečko: ověříme, zda se něco změnilo voblasti cílů, uděláme inventuru ve zdrojích, zkontrolujeme, zda je dostatečné zajištění, zkontrolujeme produkty, zda nás vedou knašim cílům.

1.1.2Co nám hrozí bez finančního plánu

1.1.2.1 Plán pomůže před dluhovou pastí

Dluhová past znamená, že čerpáme úvěry, ale jejich splácení nás dále zatěžuje anaši finanční situaci zhoršuje. Proto nejsme schopni si na nic našetřit, atak si půjčujeme další peníze. Nebo si dokonce půjčujeme na splátky jiných úvěrů.

Před dluhovou pastí nám pomůže finanční plán, protože ten hlídá základní rizika. Díky plánu máme:

•likvidní rezervu a

•zajištění majetku apříjmů.

Likvidní rezerva nám slouží pro případ nečekaných výdajů, jako je např. oprava auta, rozbitá lednička, havárie vbytě apodobně.

Zároveň pomáhá vpřípadě výpadku příjmů např. zdůvodů nemoci nebo ztráty zaměstnání.

Vtěchto případech máme finanční rezervu amáme tedy kam sáhnout. Nemusíme chodit knikomu pro úvěry.

Podle výzkumu agentury STEM/MARK (Finanční gramotnost září 2010) by více než 1/3 domácností nedokázala pokrýt své výdaje po výpadku příjmu na1měsíc. Finanční plán přitom doporučuje držet rezervu ve výši 6 měsíčních výdajů.

Tato 1/3 domácností je silně zranitelná. Stačí výpadek příjmu na 1 měsíc auž jsou vnáruči úvěrových institucí. Pokud rodina nemá rezervy, bude pro ni obtížné půjčku splatit (oúrocích nemluvě).

Finanční plán dále kryje další výpadky příjmu, které jsou vyššího řádu– ztráta příjmu zdůvodů smrti živitele nebo zdůvodů invalidity.

Další přínos plánu je prostě uvědomění si, na co skutečně máme ana co už ne. Když zjistíme, že si na danou věc (televizi, dovolenou, auto) nenašetříme, měli bychom stím něco udělat. Buď snížit naše požadavky adanou věc nechtít, nebo chtít levnější anebo začít více šetřit. Řešit vzniklou situaci úvěrem není dobrý nápad, protože tím se naše situace nezlepší. Splácení bude tvrdší než spoření.

1.1.2.2 Dlouhodobé cíle bez plánu nezvládneme

Finanční plán je způsob, jak si splnit dlouhodobé cíle. Dlouhodobé cíle totiž těžko zvládneme bez disciplíny. Aprávě plán nám ji pomůže udržet.

Když začneme včas, je cíl reálný apravidelně investovaná částka je malá. Jakmile cíl odkládáme, spořená částka dramaticky roste. (viz graf)

Graf 1 Nárůst spořené částky při odkládání cíle[3]

Pokud chceme získat majetek 5 mil.Kč pro svůj důchod (doživotní rentu), stačí pravidelně investovat „pouze“ necelých 5000Kč měsíčně.

Kdyby si toto lidé uvědomili vmladém věku, měli bychom spoustu bohatých šedesátníků. Jenže vmladém věku se řešení plánu odkládá, protože mladý věk přináší jiné starosti apriority.

Jakmile zbývá do cíle (důchodu) 25, resp. 20 let, částka roste přes 7000Kč, resp. 11000Kč. Stále by to ještě mohlo být reálné, ikdyž je to dvojnásobně drahé. Pokud splnění cíle ještě jednou odložíme, stává se ztoho nereálný cíl. Možná, že ve 45 letech nebo v50 letech rezignujeme nebo zkusíme udělat alespoň něco, začneme něco málo investovat, ale cíle nedosáhneme. Naspoříme si nějaké přilepšení kdůchodu, ale na splnění finanční nezávislosti na státním systému to stačit nebude. Stále budeme odkázáni na to, kdy se bude odcházet do důchodu akolik to vlastně bude[4].

Odkládání splnění cílů je podobné jako vjiných oblastech života, kdy máme na splnění dost času ato se nám stane osudným. Jen vzpomeňte, jak jste se učili na maturitu nebo zkoušky. (Apokud ne vy, tak vaši spolužáci nebo děti.) „Mám na to celý čtvrtý ročník– času je dost.“ Příprava na maturitu se odkládá. Pak přituhne, když začne svatý týden. Možná si to rozpočítáme, že máme na 30 otázek 10 dní do maturity, to znamená 3 otázky denně. Jenže nejdřív je víkend, ten se nepočítá. 2 dny uběhnou. Pak se vpondělí stihnou pouze 2otázky, svýmluvou, že se to dohoní později. Tak to jde dále, až vpátek řešíme co stím, když maturita je za 3 dny amy jsme uotázky číslo 10.

Pak nám nezbývá, než zkusit uzkoušky štěstí, zda to vyjde, nebo ne. Naštěstí máme možnost opravy. To bohužel vživotě není. Tam máme jen jeden pokus.

Udlouhodobých cílů nám plán dá kromě disciplíny také vhodný produkt. Protože zde se dá dost získat nebo zkazit, pokud zvolíme nevhodné produkty. Jestliže budeme pravidelně investovat 1000Kč měsíčně do konzervativního fondu nebo do akciového fondu, bude za 30 let rozdíl přes 1 mil.Kč[5].

Udlouhodobé investice hraje výnos velice důležitou roli.

Co se týče krátkodobých cílů, zde finanční plán nepotřebujeme. Krátkodobé cíle např. do roka nebo dvou splníme ibez plánu. Zde nám plán nemá co chytrého poradit. Prostě musíme dávat peníze stranou. Jen oně nesmíme přijít. Výnosy na takto krátkou dobu nejsou důležité.

1.1.2.3 Bez plánu nemáte ošetřena rizika

Finanční plán vám pomůže ošetřit hlavní rizika, aby vaše finanční situace úplně nezhavarovala.

Stejně jako má auto rezervní kolo, lékárničku, záchranné pásy ačasto iABS aairbagy, má finanční plán zajištění hlavních rizik. Uauta také zpravidla pásy aairbagy nepoužijete avypadají zbytečně. Ovšem do doby, než dojde khavárii. Pak je oceníte ajste vděčni, že je máte.

Stejně tak je to spojistkami vplánu. Zdánlivě jsou nepotřebné (akéž byste je nepotřebovali), ale když dojde khavárii, oceníte je. Zachrání vás.

Podle našich zkušeností nemají lidé dobře ošetřená rizika. Riziko ztráty majetku je ještě vpořádku. Nemovitosti adomácnosti bývají pojištěné dobře. Hodně chyb se dělá vpojištění příjmů. Málokdo si uvědomuje, že trvalou ztrátou příjmu ztrácí řádově miliony nebo dokonce desítky milionů korun, které by jinak vydělal. Akteré by použil na výdaje své rodiny, splacení hypoték, studia dětí.

Finanční plán pomůže objevit rizika aurčit jejich výši. Pomůže nám určit, na kolik se máme pojistit aco máme pojistit. Kdybychom to chtěli řešit bez plánu ajen tak odhadem, asi se netrefíme. Buď se pojistíme málo apak hrozí, že nám pojistky nebudou stačit, nebo se pojistíme moc apak hrozí, že budeme platit zbytečně mnoho.

Splnění cílů totiž stojí na našich finančních zdrojích. Tato věta zní možná vědecky. Lidsky řečeno to znamená, že splacení hypotéky nebo studia dětí závisí na tom, zda nepřijdeme ostřechu nad hlavou vlivem povodně nebo zda nepřijdeme opříjem kvůli invaliditě.

Plán tedy zajišťuje náš majetek apříjem, aby vše fungovalo, ikdyž přijde finanční katastrofa.

Obrázek 3 Schéma finančního plánu

Proto se plán často zobrazuje jako pyramida, kde základem je zajištění ateprve na solidním zajištění může stát celý finanční plán. Jakmile máme dobré zajištění, pak můžeme přemýšlet oinvesticích, úvěrech aspoření.

Pokud chceme stavět dům bez solidních základů, může se nám celá stavba zhroutit jako pověstný domeček zkaret.

1.1.3Cíle ve finančním plánu

1.1.3.1 Jak definovat cíl

Už jsme si řekli, že malé nebo opakující se cíle nebudeme řešit finančním plánem. Nepotřebujeme složitě plánovat, odkud zaplatíme letní dovolenou za 30000Kč. Stímto nám plán moc nepomůže, to si vyřešíme hravě sami– nechme si tyto peníze na běžném účtu.

Pro potřeby plánu potřebujeme vědět, jaké velké (strategické) cíle potřebujeme splnit vkratším nebo delším časovém horizontu.

Typicky potřebujeme vědět, kdy ajak budeme řešit bydlení, kdy ajak budeme řešit studia dětí, kolik peněz potřebujeme na důchod, zda potřebujeme peníze ještě na něco jiného, co je drahé anepořídíme to zběžných výdajů.

Pro každý cíl potřebujeme vědět:

Obrázek 4 Parametry pro definování cíle

Takže například:

•Chceme rekonstruovat vlastní dům

•Kdy ho chceme rekonstruovat? Např. „ihned“, resp. za pár měsíců. Plány už máme, už se na to chystáme.

•Kolik to bude stát peněz? Dejme tomu, že počítáme srozpočtem cca 1,5milionuKč.

Dále chceme zajistit studia dětí. Nevíme, zda budou studovat, ale nechceme se dostat do situace, kdy budou děti schopné nadané, my bychom jim chtěli školu dopřát anebudeme mít peníze. Raději se na tuto situaci připravme, připravme peníze apak se budeme rozhodovat pouze podle toho, jestli budou chtít ajestli na to budou mít. Nebudeme se rozhodovat podle toho, jestli na to máme nebo nemáme. Akdyby děti nestudovaly, tak peníze použijí na start do života.

Tím bychom měli určeno „CO“: studium dětí.

Určit „KDY“ nebude velký problém, protože VŠ se studuje cca v19 letech, možná orok později.

Jak ale určit, kolik peněz to bude stát?

Zde doporučujeme, abychom vyšli ze současných cen aze současné situace. Představme si, kolik by to stálo, kdybychom to měli řešit dnes. Kolik by stál měsíc školy? (Koleje, učebnice, stravování, zábava, možná iškolné, pokud půjde osoukromou školu.)

Tímto se dobereme ktomu, kolik stojí měsíc, tím pádem spočteme, kolik by stál rok atím pádem icelé studium. (Většinou jsme optimisté apočítáme s5 lety.)

1.1.3.2 Jak plánovat na 20 let, když nevím, co bude?

Finanční plán není přesná vědecká disciplína. Finanční plán není účetnictví, kdy musíme dbát na každou korunu ahlídat každý účet.

Finanční plán nám má pomoci na cestě kcílům. Ikdyž je cíl mlhavý, měli bychom kněmu vykročit. Stejně jako když se škrábeme na tu Sněžku: občas nevidíme vrcholek, nevíme, zda nám zbývá jeden kilometr nebo dva, nevíme, zda tam budeme za půl hodiny nebo hodinu. Víme ale, že vrcholek je tam někde nahoře, že kněmu vede tato cesta aže musíme šlapat. Tak se tam dostaneme.

Graf 2 Cíle vplánu nejsou definovány přesně, ale musíme se vydat směrem knim

Stejně tak ve finančním plánu nevíme, jestli studium bude stát 500000 Kč nebo 700000 Kč. Hlavní je vydat se ktomuto cíli azačít se mu blížit.

Postupem doby budeme směr neustále zpřesňovat. Podle toho, jak se bude cíl blížit, budeme mít stále více avíce jasno. Směr budeme také korigovat podle toho, jak se budou vyvíjet trhy.

1.1.3.3 Jak se vypořádat sinflací

Při definici ceny pracujme vdnešních cenách. Pracujme vreálných hodnotách, nikoli nominálních.

Uvažujme vpojmech: „kolik by to stálo dnes“.

Kdybychom chtěli počítat vnominálních cenách, pak bychom museli navyšovat oinflaci:

•hodnotu cílů,

•příjmy a

•výdaje.

Vznikl by nám tak složitý systém, že bychom se vněm nevyznali.

Proto počítejme stím, že ceny se nemění. Hodnota cílů je stále stejná (studium stále bude za 500000Kč), máme stále stejnou výplatu amáme stále stejné výdaje.

Co se týče výnosů, budeme muset počítat sreálnými výnosy, tedy svýnosy nad inflaci. Tímto postupem, se nám podaří zcelého plánu vynechat inflaci aplán se tak zjednodušuje.

Během nějaké pravidelné aktualizace plán budeme postupně inflaci přizpůsobovat automaticky. Až budeme dělat plán např. za 3 roky, budeme mít vyšší příjmy, vyšší výdaje, cíle budou dražší.

1.1.3.4 Typické cíle

Typické cíle, které objevujeme ve finančních plánech, jsou:

•Bydlení

To se objevuje tam, kde bydlení není vyřešeno vůbec nebo je zatím řešeno pouze provizorně (např. bydlí vmalém bytě achtějí větší).

•Studium dětí

To se objevuje skoro ve všech plánech, kde má rodina děti, které mohou mít studium před sebou.

•Finanční nezávislost (rentiérství, příjmy vdůchodu, lepší důchod…)

Tento cíl každý pojmenovává jinak, ale znamená něco jako mít ve stáří dostatek prostředků. Lidé chtějí mít jistotu, že budou mít peníze ikdyž nebudou moci pracovat. Nevěří zároveň, že jim tuto jistotu poskytne stát.

•Další cíle jako je drahá dovolená nebo auto

1.1.3.5 Co plán řeší ještě navíc

Lidé chtějí vplánech řešit něco, co pojmenovávají „jistota“ nebo „bezpečí“.

To je přesně to, co jsme si ukazovali jako základ finančního plánu (viz pyramida). Máme-li pevné základy, můžeme na nich stavět dále.

Proto plán zajišťuje:

•likvidní rezervu pro nenadálé výdaje nebo krátkodobý výpadek příjmů,

•zajištění majetku a

•zajištění příjmů.

Tyto cíle spojené sjistotou je třeba řešit adekvátně kfinanční situaci akostatním cílům. Zde se snažíme oto, abychom dosáhli dobré jistoty, ale přitom zadobrou cenu. Aby nás tato jistota stála co možná nejméně.

Protože to, co neutratíme za tyto cíle, můžeme použít na spoření ainvestování. Škoda každé stokoruny, kterou bychom zbytečně utratili za pojištění.

1.1.3.6 Co je finanční nezávislost

Finanční nezávislost znamená, že člověk nemusí pracovat proto, aby se uživil. Má takový majetek, který ho dokáže uživit. Jeho majetek mu dokáže doživotně pokrýt všechny výdaje, které jsou stejné, jako když pracoval.

Pak je člověk finančně nezávislý na své práci ina státu. Už pro něho není rizikem, že ztratí práci, není pro něj rizikem věk odchodu do důchodu, výše důchodu apodobně.

Většina lidí si plánuje finanční nezávislost typicky do věku 45 let až 60 let.

1.1.3.7 Jaký cíl je nejdražší?

Jednotlivé cíle doporučujeme nakreslit do grafu. Nakreslete si, který cíl kdy budete chtít akolik peněz bude stát.

Uvidíte tak, na který cíl musíte dávat nejvíce peněz akterý cíl je pouze „drobnost“.

Příklad uvádíme na grafu.

Finančně nejnáročnějším cílem bývá finanční nezávislost. Ale protože tento cíl bývá nejdál, je splnitelný.

Graf 3 Zobrazení velikosti cílů

Lidé to tak většinou nechápou. Jako největší resp. nejpalčivější vidí cíl, který je blízko. Typicky to bývá bydlení. To je cíl, na který se upnou, aostatní nevidí. Proto se jim často stane, že nevzdálenější cíle zapomenou aodloží je.

Protože finanční nezávislost je největší cíl, proto jsou pro finanční plán klíčové pravidelné investice.

1.1.3.8 Rizikem plánu je, že netrefíme cíl

Riziko zhlediska finančního plánu není pokles hodnoty investice nebo volatilita, jak se riziko často chápe. Pro nás je rizikem to, že nedosáhneme vytyčených cílů. Že budeme počítat se splněním cílů, ale nakonec budou pro nás cíle moc velké nebo budeme mít málo peněz.

Většina lidí se bojí akcií, protože vědí, že zde mohou zroku narok ztratit 30% hodnoty investice. Nechtějí do akcií investovat ani na 10 let, protože jim přijdou moc rizikové. „Kdo ví, jaká bude jejich hodnota.“

Vývoj trhů (anejen akciových) je pro nás jedním zdrojem rizika. Dalším obrovským rizikem pro nesplnění cílů je inflace.

Inflace je nepřítel, který není tolik vidět jako propady na finančních trzích. Propady na trzích nastávají svelkým rámusem vmédiích avšichni si toho všimnou. Navíc si média všímají hlavně poklesů, ale růsty se tolik neoslavují. Daleko častěji vnovinách vidíme titulky jako „největší pokles na trzích vletošním roce“, „Wall street se barví do ruda“, „krvavá lázeň na Wall street“… Pokud ale akcie rostou, většinou se to odehrává bez zájmu médií.

Naopak inflace nám znehodnocuje peníze anedělá se kolem toho tolik humbuku, jako když padají ceny akcií.

Toto mějme na mysli, až budeme hledat „nejbezpečnější investici“. Třeba takový zajištěný fond, který garantuje vrácení vložených peněz, není zhlediska plánu bezpečná investice. Může ztratit vůči inflaci.

Dalším rizikem jsme my sami. Hrozí totiž, že se vydáme na cestu ke splnění cílů, ale že tam nedojdeme. Hrozí, že skončíme někde na půli cesty.

Kritickým obdobím jsou poklesy trhů, kdy ztratíme nervy ainvestice prodáme. Ktomu, abychom došli kcílům, to chce trpělivost apevné nervy vdobách, kdy trhy klesají.

Aposledním rizikem jsou změny naší finanční situace. To mohou být jak příjmy, tak výdaje. Zhlediska splnění cílů je jedno, jestli 100000Kč ztratíme poklesem trhů, nebo jestli nám vpráci nevyplatí bonusy či přejdeme na méně placenou práci. Stejným rizikem je to, že nastrkáme 100000Kč do oprav našeho auta (nebo bytu, chaty…)

Toto mějme na mysli, až budeme diskutovat orizikovosti investic. Často se stává, že uinvestic nám vadí pokles vřádu tisíců (desetitisíců) apřitom vjiných oblastech života postupujeme daleko větší rizika.

Při investování mějme tedy na mysli všechna tato rizika. Třeba riziko trhů ariziko inflace jde trochu proti sobě. Můžeme se spolehnout na velice konzervativní produkty, ale skončíme vnáruči inflace. Nebo se budeme snažit vyhnout inflaci abudeme muset připustit krátkodobé kolísání hodnoty investice.

1.1.4Zdroje pro splnění cílů

Pro to, abychom splnili finanční cíle, musíme něco udělat. Musíme ukládat vlastní peníze. Jinak to nepůjde.

Zdroji pro splnění cílů jsou tedy:

•současný majetek (zejména finanční) a

•budoucí majetek, který teprve nahromadíme (ten závisí hlavně na příjmech).

Obrázek 5 Zdroje pro splnění cílů

1.1.4.1 Majetek pro splnění cílů

Pro finanční plán nás zajímá majetek, který je použitelný pro splnění cílů.

Proto doporučujeme udělat si ve svém majetku malou inventuru asepsat si veškerý majetek, který je použitelný pro splnění cílů.

Typicky to je finanční majetek. Tedy běžné účty, stavební spoření, penzijní připojištění, fondy, spořicí životní pojistky apodobně.

Kromě toho to také může být majetek nefinanční. Typicky to může být:

•nemovitost na pronájem, která generuje pasivní příjem, ale také se dá prodat,

•vlastní podnikání nebo firma,

•rodinný (např. zděděný) majetek jako jsou pozemky nebo dům po rodičích.

Nefinanční majetek nemusíme ihned prodávat. Ale jestli ho nechceme držet pro příští generace jako rodinné stříbro achceme ho jednou prodat, pak nám pomůže ke splnění cílů atřeba nás přiblíží kfinanční nezávislosti.

Který majetek sem tedy nepatří? Nepatří sem ten majetek, který nebudeme nikdy prodávat, abychom si zajistili příjem vdůchodu nebo abychom zabezpečili dětem studia.

Typicky se jedná ovlastní byt nebo dům. Je to náš majetek, ale nebudeme ho prodávat, aby měly děti na studia nebo abychom si zlepšili příjem vdůchodu.

1.1.4.2 Volné finanční prostředky

Dále předpokládáme, že budeme moci spořit ainvestovat nové prostředky.

Proto doporučujeme opět udělat malé rodinné účetnictví aříci si, kolik vyděláme akolik utratíme. Rozdíl mezi tím můžeme investovat.

Vtomto účtování nezapomeňme na nepravidelné příjmy, jako jsou odměny vpráci. Stejně tak nezapomeňme na nepravidelné výdaje, jako jsou dovolené, výdaje na konci roku apodobně.

Výdaje se snažme odhadnout realisticky. Představme si, jakou částku budeme potřebovat na pravidelný měsíční chod domácnosti. Zkoumejme, jaké jsou výdaje vsoučasnosti, aod toho zkusme vše odvinout.

Obrázek 6 Výpočet volného cash flow

Potřebujeme zjistit, kolik pravidelně měsíčně můžeme platit na své budoucí cíle. Odborně této částce říkáme „volné cash flow“.

Zde opět vidíme souvislost se zajištěním majetku apříjmů: splnění cílů stojí apadá snaším majetkem apříjmem. Proto ho budeme chtít zajistit.

1.1.4.3 Přidělení zdrojů kcílům

Ajsme vjádru procesu finančního plánu:

•Víme, co chceme

–co

–kdy

–za kolik

•Víme, jaké máme zdroje

–majetek

–příjem

Nyní si sepíšeme jednotlivé cíle apřiřadíme jim zdroje. Viz Tabulka 1 vpředcházejících kapitolách.

Otuto část se stará zpravidla software, protože je tento proces počtářsky náročnější astál by nás spoustu energie. Za rozdělením prostředků pro jednotlivé cíle je spousta vzorečků.

Nicméně ise zdravým selským rozumem můžeme kus práce udělat. Nebudeme tak přesní jako software, ale to nevadí.

1.1.5Klíčové přínosy finančního plánu

Jaké jsou hlavní přínosy finančního plánu?

1. Mít finanční plán adržet se ho.

Drtivá většina finančních poradců abankéřů nemá finanční plán, natož aby ho dodržovala. Tím spíše nemá finanční plán běžný občan.

Bez finančního plánu kupujeme produkty nahodile anevíme, jestli jsou vsouladu snašimi cíli.

2. Plán ošetřuje rizika

Díky plánu máme zajištěn majetek apříjmy.

3. Plán přiřazuje každému cíli zdroje

Stačí už jen plán dodržovat avíme, že směřujeme kcílům. Díky plánu nezapomeneme na důležité cíle vbudoucnu na úkor cílů za pár let.

4. Plán řeší strategickou alokaci aktiv

Díky tomu, že víme, kdy budeme jaké peníze potřebovat, dokážeme správně volit produkty. Víme, kolik peněz potřebujeme krátkodobě apodle toho zvolíme produkty. Víme, kolik peněz potřebujeme dlouhodobě apodle toho zvolíme produkty.

5. Volba konkrétních produktů

Až zde je volba konkrétních produktů. Volba fondu „A“ před fondem „B“. Nemá cenu volit produkty, pokud neuděláme předchozí kroky.

6. Víme, kčemu máme jaký produkt

Produkty máme přiřazené kcílům, aproto víme, že spořicí účet je pro nás likvidní rezerva, akciový fond je na důchod apodobně. Díky tomu máme ve financích pořádek avíme, když některý produkt vypovíme, kde budou peníze chybět.

1.2Jak může vypadat plán

Mluvili jsme ofinančním plánu. Co plán umí, co je jeho výsledkem, jaké jsou jeho vstupy.

Pojďme se nyní podívat na jeden příklad finančního plánu. Ukážeme si na něm, jak takový finanční plán vzniká ajak může vypadat ashrneme si to, co jsme si již řekli. Zároveň ale předběhneme výklad. Ještě nevíme detaily opojišťování ainvestování. Proto se ktomuto plánu budeme postupně vracet abudeme si ukazovat, proč jsme se rozhodli tak nebo jinak. Proč jsme zvolili takto vysoké pojistné částky, proč jsme zvolili takovéto rozložení investic apodobně.

1.2.1Zadání finančního plánu

Údaje, které potřebujeme ovzorovém klientovi[6] ajeho finanční situaci jsou vnásledující tabulce:

Tabulka 2 Souhrn finanční situace klienta

ÚDAJE OKLIENTOVI

JMÉNO

VĚK

Pan Vzorný

40

Paní Vzorná

40

Mařenka

3

Jeníček

16

CÍLE

CO

KDY

KOLIK

Jeníček stáž

6 let

300000Kč

Mařenka vysoká škola

16 let

500000Kč

Rekonstrukce domu

Ihned (letos)

1500000Kč

Finanční nezávislost

20 let

25000Kč měsíční renta

ZDROJE

CO

PRAVIDELNÉ SPOŘENÍ

ZŮSTATEK

Stavební spoření Vzorný

20000 ročně

150000Kč

Stavební spoření Vzorná

20000 ročně

50000Kč

Spořicí účet

350000Kč

Pojištění nemovitosti, domácnosti

2000Kč ročně

Nemovitost na bydlení

1500000Kč

PŘÍJMY AVÝDAJE

KDO

KOLIK

POZNÁMKA

Vzorný

30000Kč měsíčně

Pravidelný příjem

Vzorný

24000Kč ročně

Prémie aodměny

Vzorná

17000Kč měsíčně

Pravidelný příjem

Měsíční výdaje

25000Kč měsíčně

Včetně nepravidelných

Známe vše, co jsme chtěli. Víme cíle (CO, KDY, ZA KOLIK), známe zdroje (majetek avolné cash flow).

Umajetku si musíme dát pozor na to, co se do majetku (pro splnění cílů) má počítat aco nikoli. Neměli bychom sem počítat nemovitost na bydlení. Proto jeho majetek pro splnění cílů je 550000Kč.

Uvolného cash flow musíme dobře spočítat příjmy (včetně nepravidelných). Dostáváme tak celkové příjmy 49000Kč, výdaje jsou 25000Kč, takže volné cash flow je 24000Kč. Ztěchto prostředků jde už nyní něco málo do pojistek ado jeho stavebních spoření. Díky tomuto volnému cash flow si splní své cíle. Už velmi brzo mu zněho podstatnou část ukousne rekonstrukce.

Nyní můžeme pomalu vyrábět finanční plán.

1.2.2Další cíle

Říkali jsme, že musíme myslet za klienta amusíme mu navrhnout zajištění jeho majetku apříjmů. Majetek (nemovitost adomácnost) má pojištěnou. Zbývá tedy navrhnout další zajišťovací cíle:

Tabulka 3 Cíle zajišťující stabilitu

CO

DOPORUČENÁ ČÁSTKA

PROČ

Likvidní rezerva

152000Kč

Rezervu doporučujeme jako 6 násobek měsíčních výdajů

Vzorný smrt

700000Kč

Abychom zajistili dostatečný příjem vpřípaděztráty příjmu

Vzorný trvalé následky úrazu

600000Kč

Vzorný invalidita

800000Kč

Vzorná smrt

0Kč

Pojištění není třeba vzhledem ksituaci rodiny (příjmy muže, majetek…)

Vzorná trvalé následky úrazu

0Kč

Vzorná invalidita

0Kč

Pojištění majetku

Dle hodnoty majetku

Ochrana již vybudovaného bohatství. (Již vyřešeno)

Jeníček trvalé následky úrazu

1000000Kč

Náklady na péči aléčbu vpřípadě vážných úrazů

Mařenka trvalé následky úrazu

1000000Kč

Nyní nebudeme rozebírat detail našeho doporučení anebudeme vysvětlovat, kde se jednotlivé pojistné částky vzaly. To si vysvětlíme vnásledující kapitole.

1.2.3Přiřazení zdrojů

Nyní kjednotlivým cílům přiřadíme zdroje azároveň knim přiřadíme jednotlivé produkty.

Tabulka 4 Rozdělení prostředků pro jednotlivé cíle78

CÍL

JEDNORÁZOVĚ INVESTOVAT

PRAVIDELNĚ PLATIT^7

1.2.4Doporučení typů produktů

0

0

1.3Závěr

Table of Contents

Předmluva

1. Finanční plánování

1.1 Finanční plán

1.1.1 Co je finanční plán a proč ho dělat

1.1.1.1 Co je finanční plán

1.1.1.2 Kdy se zamýšlet nad konkrétními produkty

1.1.1.3 Produkty řešíme až nakonec

1.1.1.4 Bez plánu si nedokážeme správně vybrat produkt

1.1.1.5 Plán nás motivuje pokračovat v cestě

1.1.1.6 Plán nám pomůže nepanikařit

1.1.1.7 Finanční plán schematicky

1.1.2 Co nám hrozí bez finančního plánu

1.1.2.1 Plán pomůže před dluhovou pastí

1.1.2.2 Dlouhodobé cíle bez plánu nezvládneme

1.1.2.3 Bez plánu nemáte ošetřena rizika

1.1.3 Cíle ve finančním plánu

1.1.3.1 Jak definovat cíl

1.1.3.2 Jak plánovat na 20 let, když nevím, co bude?

1.1.3.3 Jak se vypořádat s inflací

1.1.3.4 Typické cíle

1.1.3.5 Co plán řeší ještě navíc

1.1.3.6 Co je finanční nezávislost

1.1.3.7 Jaký cíl je nejdražší?

1.1.3.8 Rizikem plánu je, že netrefíme cíl

1.1.4 Zdroje pro splnění cílů

1.1.4.1 Majetek pro splnění cílů

1.1.4.2 Volné finanční prostředky

1.1.4.3 Přidělení zdrojů k cílům

1.1.5 Klíčové přínosy finančního plánu

1.2 Jak může vypadat plán

1.2.1 Zadání finančního plánu

1.2.2 Další cíle

1.2.3 Přiřazení zdrojů

1.2.4 Doporučení typů produktů

1.3 Závěr