Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Michaela Dombrovská, Zuzana Šidlichovská

Informační detox
Jak si zjednodušit život v digitální době

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401
www.grada.cz
jako svou 7923. publikaci

Odpovědná redaktorka Zuzana Böhmová
Grafická úprava a sazba Eva Hradiláková
Návrh a zpracování obálky Vojtěch Wagner
Ilustrace Zuzana Böhmová
Formát ePub Štěpán Böhm
Počet stran 192
První vydání, Praha 2021
Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2021

ISBN 978-80-271-4083-1 (ePub)
ISBN 978-80-271-4082-4 (pdf)
ISBN 978-80-271-2920-1 (print)

Našim nejbližším s díky za podporu a všem cestovatelům brázdícím moře informací s přáním šťastné plavby.

O autorkách

Michaela Dombrovská (1976) pochází ze Slezska. Přednáší na vysoké škole, sepisuje vědecká pojednání a tvoří strategické dokumenty zejména v oblasti informační gramotnosti a vzdělávacích politik. V oboru informační věda obhájila doktorský titul a vystudovala také ekonomii a veřejnou politiku. Ve volném čase s potěšením tvoří popularizační i lifestylové glosy, články a knihy. Je rovněž (spíše píšící) lektorkou jógy. Napsala mimo jiné knihy Pravidla pozitivního sobectví a Pořádek nejen v hlavě, na které knížka, kterou držíte v rukou, navazuje. Věří, že sny se plní a každá velká cesta začíná prvním krokem. Nebo písmenem.

foto © Janka Šimáčková

Zuzana Šidlichovská (1986) pochází z Prahy, ale vyrůstala v Podkrkonoší, kam se stále ráda vrací načerpat energii a získat nadhled. Dlouhodobě se zabývá informačním managementem a nejnověji také zpracováním osobních údajů v podnikovém prostředí. Obhájila doktorský titul v oboru informační věda a vystudovala rovněž sociologii. V digitální době vnímá efektivní práci s informacemi jako jeden z klíčových zdrojů osobní pohody. Tu si v soukromí aktuálně užívá s partnerem a dvěma malými dětmi. Ve volném čase ráda běhá a relaxuje při různých sportech. Těší se, že vám kniha poskytne inspiraci a pomůže vám objevit nové cesty k vaší vlastní informační pohodě.

foto © Miroslav Dohnal

POZNÁMKA: Žádné z doporučení v této knize nenahrazuje odbornou (právní, lékařskou či jinou) radu, vždy je třeba zvážit konkrétní životní situaci a případně se poradit s odborníkem.

Úvodem

Milá čtenářko, milý čtenáři,

do rukou se vám dostává kniha, do níž jsme společně se Zuzanou promítly a sepsaly řadu let zkušeností z oblasti práce s informacemi. Vedlo nás přání podělit se o veškeré dobré tipy a poznatky, na které jsme během času, studia i práce narazily. Setkaly jsme se poprvé na vysoké škole, jedna z nás v roli studentky a ta druhá jako její vyučující. Různými kličkami osudu se naše role dokonce načas obrátily, aby vše nakonec vyústilo v přátelství okořeněné spoluprací nad tématy, která nás spojují.

Dovolily jsme si s úctou a respektem, a dnes už také s odstupem praxe a vlastních zkušeností, některé osvědčené postupy našeho domovského oboru sdílet. Navíc jsme přidaly užitečné tipy i z jiných odvětví a profesí, se kterými jsme se nějakým způsobem setkávaly. Nechybí mezi nimi ani jóga a jógový přístup k životu, který je pro nás obě velmi důležitý a formující. Vznikla mozaika, která se vám může stát průvodcem při zvládání záplavy informací digitální doby. Je jenom na vás, co si z ní vezmete a jak si sestavíte vlastní mix, který bude vyhovovat právě vám.

Kniha volně navazuje na knížky Pravidla pozitivního sobectví a Pořádek nejen v hlavě. Náš prvotní zájem tentokrát mířil k informačnímu detoxu, brzy jsme si ale uvědomily, že to bude vždy jen první krok na cestě k informačně udržitelnému životnímu stylu. Informační detox je proto následován informačním minimalismem a informačním wellness, které fungují ve vzájemné souhře. Detox pomůže k razantnější očistě, minimalismus se může stát vaší volbou také ve světě informací a wellness završuje příslušné kapitoly připomenutím, že je potřeba někdy prostě odpočívat. Společně tvoří informační pohodu, tedy takové nastavení, ve kterém se budete cítit dobře, jeho udržení nebude vyžadovat zbytečně moc úsilí a získáte díky němu dostatek prostoru k radosti, tvoření i práci.

Obě doufáme, že vám kniha bude užitečným pomocníkem při zvládání přívalu informací, který s sebou nese digitální doba a všudypřítomné sdílení informací. Pokud se na následujících stránkách dozvíte, jak docílit informační očisty, jak udržet informace pod kontrolou dlouhodobě a pokud možno také příjemně, stály hodiny práce nad touto knihou rozhodně za to. A protože se vše neustále vyvíjí a člověk se učí, o novější a zajímavé tipy se můžeme navzájem podělit na stránkách www.InfoPolis.cz. Budeme se obě těšit!

INFORMACE
VDIGITÁLNÍ DOBĚ

Budete-li se snažit porozumět celému vesmíru,
nepochopíte vůbec nic. Jestliže se pokusíte porozumět sobě,
pochopíte celý vesmír.

Buddha

Informace jsou všude okolo nás. Vširším smyslu je informací úplně každé sdělení, se kterým se setkáváme. Je jí každý nápis, značka, dopravní ita na oblečení, číselný údaj na jízdním řádu, ale také barva (linky metra vPraze), zvuk (zkouška sirén první středu vměsíci) či dokonce chuť nebo vůně (hořké mandle, pane Poirote). Obory, které se zkoumáním informací zabývají, amezi nimi především informační věda, rozlišují vzásadě data, informace aznalosti. Pokud vidíte jen shluk znaků, kterým úplně nerozumíte, jedná se odata. Třeba zcela podivný text ve zvláštním aneznámém jazyce. Pokud vám však takový text dává smysl apoznáte vněm například recept na koláč, už se jedná informaci. Ale teprve až koláč upečete poněkolikáté, recept si dokážete sami upravit podle chuti apříště byste to zvládli dokonce bez něj, rodí se znalost. Ata jde ruku vruce se zkušeností: až budete koláč ochutnávat, srovnáte jej nejen stěmi, které jste sami upekli, ale také smnoha jinými koláči, které jste ochutnali. Poučíte se zvlastních icizích chyb ainspirujete se utěch nejlepších pekařů. Vaše zkušenosti se rozšíří aznalosti se prohloubí.

Platí tu tak trochu efekt sněhové koule. Čím více toho víte, vzděláváte se, zajímáte se orůzná témata, jste vnímaví avšímaví, dávají vám události ajevy okolo vás větší smysl, vnímáte je vširších souvislostech. Více dat se stává informacemi asvětší pravděpodobností přerostou ve znalost. Pokud by zůstalo jen udat, neměli byste na výběr. Uinformací si ale můžete zvolit, sami se rozhodnout, jak snimi dále naložíte. Jediným omezením, ale také příležitostí, jsou vaše další znalosti azkušenosti. Možnost volby vždy, atedy ivtomto případě, přináší určitou svobodu.

Iproto je tak důležité umět sinformacemi správně zacházet. Bez ohledu na to, jestli mají podobu klínového písma na hliněné tabulce, nebo sofistikované infografiky von-line zpravodajství. Když jde otakzvanou informační gramotnost, tedy schopnost rozpoznat, vyhodnotit, zpracovat, roztřídit apoužít informace, jde především opodstatu sdělení, bez ohledu na to, jakým způsobem, na jakém nosiči nebo skrze který nástroj se kvám dostane. Uinformací se pro každého příjemce mění jejich význam, který se může lišit včase. Může se lišit iemoční náboj, který jim přikládáme. Smysl je srdcem aduší sdělení.

Stejně jako vše ostatní okolo nás, iinformace mají přirozenou tendenci kchaosu. Určitá míra neuspořádanosti je vlastní všem jevům. Naše mysl ale schaosem neumí příliš dobře zacházet, dokáže člověka zahltit či dokonce paralyzovat. Čelíme-li dnes mnohem většímu objemu informací než dříve, musíme se tím spíše zdokonalovat vumění rozlišit, čím se zabývat aco ignorovat. Jednoduše řečeno potřebujeme si udělat vinformacích pořádek apřehled. Nejde přitom ani tak oto, jestli má každý papír nebo elektronický dokument své přesné místo, tedy zatřídění, ale opřehlednoustrukturu, která vyhovuje právě tomu, kdo ji používá, ačasem se obrušuje, zpřesňuje, možná irozrůstá, ale každopádně pevně drží. Audrží vrozumné míře jak náležitosti daňového přiznání, tak parametry klimatické krize nebo záludnosti křížkového stehu.

Digitální revoluce

Revolucí jsme jako lidstvo vhistorii zažili nepočítaně. Těch, které změnily, jak lidé uvažují, ale nebylo zase tolik. Poprvé ktomu došlo vneolitu, když se lidé začali věnovat zemědělství více než lovu. Podruhé někdy mezi sedmnáctým adevatenáctým stoletím, když namísto zemědělství začal dominovat průmysl azásadně se proměnila výroba, těžba, doprava adalší hospodářské sektory. Třetí velkou změnu přinesl rozvoj informačních akomunikačních technologií ve 20. století, kdy se proměnila komunikace ato, jak jsou informace dostupné.

Vývoj se zrychluje, čtvrtou technologickou revolucí procházíme právě nyní. Přestože se jí říká digitální, charakterizuje ji především rozvoj umělé inteligence, která dokáže mimo jiné (na základě algoritmů) převzít část rozhodovacího procesu aúdaje člověku velmi specifickým způsobem třídit apředkládat již vyfiltrované. Mezi těmito revolucemi fungovaly postupně společnost lovců, společnost zemědělská, společnost průmyslová, společnost informační anakonec se mluví otakzvané společnosti 5.0 (je prostě pátá vpořadí ajednou se jí třeba bude říkat jinak). Vývoj se postupně zrychluje, mezi první adruhou technologickou revolucí uplynula tisíciletí, mezi tou druhou atřetí staletí, mezi třetí ačtvrtou už jen desetiletí.

tip

Jiný pohled na historii zásadních revolucí sdílí například Luciano Floridi, profesor filozofie aetiky informací na Oxfordské univerzitě, kde se zabývá především informační apočítačovou etikou. První zrevolucí pojí sMikulášem Koperníkem, druhou sCharlesem Darwinem, třetí sReném Descartem. Tu zatím poslední popisuje ve své knize „Čtvrtá revoluce. Jak infosféra mění tvář lidské reality.“

Informační adigitální společnost se prolínají apřelévají jedna ve druhou, proto se někdy prolínají nebo mísí typické jevy, které se snimi pojí. Vinformační společnosti je prostřednictvím informačních akomunikačních technologií umožněn přístup kohromnému množství zdrojů informací, ve kterých není jednoduché se vyznat. Mluví se proto jednak oinformačním zahlcení nebo přetížení, ana druhé straně odigitální propasti, která od sebe odděluje ty, kteří mají kdispozici potřebné vybavení (což typicky znamená především přístup kinternetu), aty, kteří jej nemají. Ještě vprvní polovině roku 2020, kdy většina dětí zůstala doma odkázána na vyučování on-line, se iu nás ukázalo, že zdaleka ne všechny mají počítač apřístup kinternetu. Vjiných zemích je situace často ještě mnohem horší.

Sdigitální společností se pojí rozmach sociálních sítí aumělé inteligence. Nejenže máme přístup kohromnému množství informací, je navíc snazší než kdykoli dříve přispívat kněmu vlastním obsahem. Objevují se úvahy odigitálním smogu ataké oškodlivosti sociálních sítí, které jsou navržené tak, že mohou způsobit závislost. Nejde už jen oto, že nás informace zahlcují množstvím adostupností. Necháváme se jimi zahlcovat pravidelně, opakovaně azcela dobrovolně, přičemž naprostá většina znich nemá žádnou informační hodnotu, ničím důležitým nám nepřispívají. Naopak mohou škodit apřispět ktakzvané digitální demenci. Většinou ale spíše utěch, kdo se narodili ještě ve společnosti informační asdigitálním prostředím nesplynuli tolik jako generace, které se říká digitální domorodci. Vzrůstá potřeba digitálního detoxu aobjevuje se digitální minimalismus (někdy také digitální optimalismus nebo digitální střídmost), který by měl pomoci sumírněným používáním digitálních technologií.

Se samotným tříděním informací, nejen na sociálních sítích, ale také třeba vinternetových vyhledávačích (Google ajiné), nám pomáhají algoritmy, za nimiž stojí umělá inteligence. Podle Jana Müllera, autora knihy Průvodce budoucností aneb Jak si užít globální krizi ainiciátora akce Den off-line, už nejsme jen „zmasa akostí“, ale také zdat. Slova, emoce, myšlenky, rozhodnutí či preference jsou zaznamenávány azpracovávány algoritmy, které se od nás učí. Spíše než samotné zahlcení nám vsoučasné době hrozí to, že se navzdory informačnímu přetížení kněkterým informacím vůbec nedostaneme. Nikoliv proto, že by nebyly dostupné, ale proto, že kvůli personalizovaným algoritmům, které se od nás samotných neustále učí apřizpůsobují, pro nás zůstanou skryté. Ideální výsledek vyhledávání se tak nakonec může sohledem na předchozí vyhledávání, brouzdání aprofilaci zájmů vyskytovat třeba až na stopadesáté stránce svýsledky, zatímco kapacitu projít jich máme jen deset. Programátor Josef Holý na Novinářském fóru 2020 hovořil dokonce otakzvané algoracy, kontrole prostředí ainformačních toků počítačovým kódem, která vyvolává znepokojivé otázky.

Zmíněná informační gramotnost, tedy porozumění informacím azacházení snimi, všechny uvedené fáze přemosťuje. Do hry navíc vstupuje nový faktor, který nám utváří jakousi informační bublinu, prostor, do kterého se pomyslně uzavíráme; na sociálních sítích iskrze vlastní výběr kontaktů apodle míry interakce snimi ivirtuální sociální bublinu. Ana nás je udržovat ji pokud možno pružnou, přiměřeně rozsáhlou arozmanitou.

Nastíněný vývoj si můžeme (smírnou nadsázkou) představit na příkladu automobilu (vozidla). Základy jeho vzniku byly položeny už sprvní potřebou se přemisťovat, tedy dávno ve společnosti lovců. Podstatným prvkem, bez kterého by automobil nevznikl, bylo již vzemědělské společnosti používané kolo, které napomáhalo kpřepravě větších nákladů. Samotné auto se zrodilo ve společnosti průmyslové. Tehdejší modely mohl řidič sám opravit, což přetrvalo až do druhé poloviny minulého století. Selektronikou, jejíž rozmach spadá do společnosti informační, už bylo nutné spoléhat na specializovaný servis. Dnešní auta jsou řízena umělou inteligencí arole řidiče se zcela proměňuje. Co se ale nemění je to, že je to stále člověk, kdo rozhoduje osměru acíli cesty, určuje „kam se jede“. Člověk, který se vydává objevovat, bádat nebo tvořit něco originálního. Informace jako takové jsou sice nemateriální améně uchopitelné než auto, vpodstatě ale tvoří základ všeho, co se okolo nás děje. Možná se mění nástroje asžíváme se snovým zprostředkovatelem apomocníkem, ale porozumění smyslu apodstatě sdělení je pořád to, oco jde především.

Přestože umělá inteligence může budit obavy, jde opřirozený proces vývoje. Obklopuje nás už nyní, dále se učí avyvíjí. Skaždou velkou technologickou změnou se proměňuje izpůsob, jakým lidé spolupracují, komunikují azajišťují si obživu. Itentokrát se proměňuje také trh práce. Některé profese zaniknou, ale jiné se objeví. Ikdyž už opravdu není možné rozumět všemu, co se kolem děje, udržovat si přehled ahýčkat si kvalitní informační zdroje patří knezbytné výbavě vobdobí změn. Stejně jako otevřenost vůči jiným názorům amožným alternativním řešením.

Více než dříve je zapotřebí kritické myšlení. Ospolečnosti 5.0 se píše mimo jiné třeba to, že bude sice technologicky zaměřená, přesto však ve službách člověka. Lidé by měli mít více prostoru pro kreativitu, představivost atvůrčí profese. Umělá inteligence toho umí už dnes hodně, ale kritické myšlení ve spojení skreativitou jsou přece jen vlastní právě člověku. Naznačené změny jsou sice možná turbulentní anesou ssebou řadu obav, které zaznívají na odborných řečnických fórech stejně jako vběžných přátelských hovorech vkavárně, ale člověk se dokáže dobře adaptovat. Zejména pokud má srovnané životní hodnoty apokud se vyzná vtom, jak sinformacemi pracovat tak, aby nezahlcovaly, ale naopak pomáhaly kpřehledu, pohodě aspokojenosti.

Informační přetížení

Informační přetížení poznáte relativně snadno. Cítíte se roztěkaní anemůžete se uklidnit, protože prakticky soustavně přemýšlíte, co jste měli dneska ještě udělat, nejste si jisti, co jste komu všechno naslibovali vprůběhu dne, nebo se občas obáváte, abyste opět nezapomněli na nějaké důležité rodinné výročí. To jsou některé zpříznaků, které mají společné to, že jsou prakticky vždy provázeny psychickou afyzickou nepohodou amívají důsledky třeba vpodobě nezaplacených účtů, pokut nebo zraněných citů jiných lidí.

Neustále přijímáme ohromné množství informací, až několik desítek tisíc nejrůznějších sdělení denně. Ředitel společnosti Google, Eric Schmidt, který mimochodem také předpověděl, že se počítače vyprázdní, jejich komponenty rozptýlí po webu afunkce zredukují především na vyhledávání atřídění informací, už vroce 2010 prohlásil, že během dvou dní vytvoříme stejný objem informací jako do roku 2003. Internet asociální sítě se na tom podílejí významnou měrou. Podle průzkumu AMI Digital Index společnosti MediaGuru je na sociálních sítích 80 % dospělé populace, 70 % dokonce připojeno denně. Na sociálních sítích tráví lidé více než dvě hodiny denně anejrůznější obrazovky (včetně telefonu, chytrých hodinek atelevize) sledují až sedm hodin denně. Kromě pozornosti přitom za informace na internetu asociálních sítích platíme také osobními údaji či dokonce ztrátou soukromí.

Příliš mnoho informací zatěžuje mozek do té míry, že je náchylnější kchybám, snáze podléhá dezinformacím anavíc se promítá do skutečných vztahů slidmi okolo nás. Týká se to zejména sociálních sítí. Podle neurologa Martina Stránského, primáře lékařské fakulty na univerzitě Yale, narušují sociální sítě prvky jako jsou čas, rutina itempo. Manfred Spitzer, autor knihy Digitální demence, sodkazem na řadu vědeckých studií zmiňuje, že velký počet virtuálních přátelství omezuje ta skutečná, atím také rozvoj sociálních kompetencí, některé oblasti mozku prostě zakrňují. Podle něj oslabení kognitivních složek, jako jsou paměť, pozornost, budování vztahů, komunikace ipéče otělesné zdraví, souvisí právě sinformačními technologiemi.

Stavu nepřetržité částečné pozornosti se někdy také říká informační obezita (odtud související pojem informační dieta či informační detox). Podle neurovědkyně Marie Lacroix právě kvůli technologiím vzrůstá takzvaná kognitivní zátěž aroste riziko kognitivního přetížení. Přetížený mozek dělá chyby, snižuje se pozornost, zvyšuje se frekvence zapomínání. Ačlověk je také náchylnější ke kognitivním apaměťovým zkreslením, což jsou systematické aopakované chyby vmyšlení. Informační přetížení má řadu důsledků, kterým lze mimo jiné předcházet itím, že přehodnotíme aupravíme způsob, jakým sinformacemi zacházíme.

Digitální odpad

Sdigitální revolucí, rozvojem sociálních sítí iumělou inteligencí se pojí také fenomén, který zatím uniká větší pozornosti. Už jsme si zvykli, že je třeba zabývat se klimatickou krizí, chovat se zodpovědně kživotnímu prostředí aomezování spotřeby iodpadu se stalo součástí životního stylu mnoha lidí. Digitální odpad je ale neviditelný aje velmi snadné přesunout ho mimo dosah pozornosti. Přestože se zdá, že je pouze virtuální, má skutečné důsledky vreálném světě.

Jde oznečištění způsobené novými technologiemi, na němž se zčásti podílí výroba, zčásti spotřeba ataké doba unich strávená. Každý rok se vyhodí zhruba 20 až 50 milionů tun elektronického odpadu. Tím to ale nekončí. Digitální odpad způsobuje už například prosté odeslání elektronické zprávy, přenos totiž vyžaduje spoustu energie. Zpráva putuje přes poskytovatele internetových služeb až do datového centra apak je přesměrována na datové centrum příjemce. Organizace Welcome to the Jungle spočítala, že odesílání 33 e-mailů ovelikosti 1MB dvěma příjemcům každý den vyprodukuje 180 kg CO₂ za rok, což se rovná emisím auta, které má najeto cca 1000 km. Ročně přitom odešleme téměř 300 miliard e-mailů a80 % skončí nepřečteno. Vsoučasnosti zaberou 60 % světového přenosu dat videa astreamování, které vyprodukují znečištění stejné jako celé Španělsko (1 % skleníkových plynů). Vroce 2021 by to podle odhadů mohlo být už 80 %. Podle propočtů Welcome to the Jungle způsobuje brouzdání na internetu celkově 2 % emisních skleníkových plynů adatová centra spotřebují 1 až 1,5 % zcelkové vyrobené elektřiny. Nejnovější údaje zveřejňuje také Univerzita OSN ve zprávě Global E-waste Monitor.

Odpad ale produkuje digitální svět ivpřeneseném slova smyslu. Jan Müller, autor knihy Průvodce budoucností, uvažuje nad infosmogem, protože lidé skladují aposílají si ohromné množství nepodstatných informací. APodle Orianny Fielding, autorky knihy Digitální detox, máme každý svou digitální vrstvu, která překrývá každodenní život ainformuje oněm. Pokud tato digitální vrstva působí spíše jako smog, který zakrývá skutečnu podstatu, touha vymanit se zněj může být oto naléhavější. Zvláště pokud je zřejmé, že nehmotný svět informací anaše chování zejména ve virtuálním adigitálním prostředí mají skutečné hmatatelné důsledky.

tip

Digitální doba přináší inové nástroje, díky kterým je jednoduše, srozumitelně apoutavě přístupné ohromné množství dříve neuchopitelných dat vpřekvapivých souvislostech. Podívejte se například na projekt Information is Beautiful.

Informační komfort

Ať už vás oslovuje omezování digitálního odpadu, nebo máte alespoň čas od času pocit, že vám informace přerůstají přes hlavu, možná zatoužíte udělat si vinformacích pořádek azačít snimi pracovat jinak, efektivněji či střídměji. Postup je velmi podobný úklidu skříně nebo koupelny. Prvním pilířem je důkladná očista, tedy detox, tím druhým je nastavení vyhovujícího systému, kterým může být například minimalismus, atřetí pilíř představuje začlenit do svého života pro uvolnění, odpočinek aradost prvky wellness. Pouze pořádek totiž nestačí, je třeba si ho také užít ateprve společně sodpočinkem tvoří pohodu.

Smyslem nastolování informačního komfortu je především hledání rovnováhy apohody. Úklid jen pro úklid by byl zatěžující, ale pořádně provětrat některé oblasti svého života stím, aby vzniknul prostor pro osvěžení, nabírání sil či nové nápady, opravdu pomáhá. Vpřípadě informační pohody jde především ohledání analezení vlastního způsobu, jak dostat informace okolo pod kontrolu tak, aby nezatěžovaly, ale naopak pomáhaly, či dokonce těšily.

OČISTA ČTYŘ OBLASTÍ ŽIVOTA

ÚKLID PROSTORU

ÚKLID VZTAHŮ

ÚKLID TĚLA

ÚKLID MYSLI