Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Specializovaná ošetřovatelská péče v onkourologii nádory močového měchýře

Autorky:

PhDr. Bc. Ivana Argayová, PhD., Fakulta zdravotníckych odborov Prešovskej univerzity v Prešove

PhDr. Katarína Angelovičová, PhD., Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave; Klinika urológie Fakulty zdravotníckych odborov Prešovskej univerzity

a FNsP J. A. Reimana Prešov Doc. PhDr. Lucia Dimunová, PhD., Ústav ošetrovateľstva Lekárskej fakulty Univerzity P. J. Šafárika v Košiciach

Recenzentky:

Prof. PhDr. Ivica Gulášová, PhD., MHA, Katedra ošetrovateľstva Fakulty zdravotníctva a sociálnej práce Trnavskej univerzity v Trnave

Doc. PhDr. Mária Zamboriová, PhD., mim. prof., Ústav ošetrovateľstva Lekárskej fakulty Univerzity P. J. Šafárika v Košiciach

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2021

Cover Photo © depositphotos.com, 2021

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 7974. publikaci

Odpovědná redaktorka Mgr. Ivana Podmolíková

Sazba a zlom Karel Mikula

Počet stran 120

1. vydání, Praha 2021

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-271-4158-6 (ePub)

ISBN 978-80-271-4157-9 (pdf)

ISBN 978-80-271-1726-0 (print)

Předmluva

Současná incidence, prevalence a mortalita nádorových onemocnění poukazují na aktuálnost této problematiky v kontextu různých aspektů. V předkládané publikaci věnujeme pozornost nádorovým onemocněním močového měchýře, která ovlivňují život pacienta ve fyzické, psychické a sociální oblasti. Přibližujeme samotné onemocnění a pozornost soustředíme na ošetřovatelskou péči, jež umožňuje zlepšení kvality života pacienta v co možná nejvyšší míře.

V publikaci se věnujeme výzkumu, který byl zaměřený na identifikaci, porovnávání a vyhodnocování vybraných aspektů kvality života u pacientů s nádory močového měchýře neinfiltrujícími svalovinu. Pomocí generalizace výsledků evalvačního výzkumu kvality života u těchto pacientů ve vztahu k ošetřovatelské péči bylo naším cílem navrhnout mapu ošetřovatelské péče. Prezentujeme zjištění, že nádor močového měchýře neinfiltrující svalovinu a jeho léčba výrazně zasahují do života pacienta a ovlivňují jeho kvalitu. Specializovaná ošetřovatelská péče pomáhá řešit jeho problémy, sestře dává možnost adresně reagovat na tento stav a zaměřit se na intervence vedoucí ke zlepšení kvality života pacienta.

Předložená publikace je určena hlavně odborné veřejnosti, managementu zdravotnických zařízení, sestrám, studentům ošetřovatelství a jiných příbuzných vědních oborů. Věříme, že najde své využití v ošetřovatelské praxi, ve vzdělávání a výzkumu.

Kniha vznikla pod odbornou gescí pana doc. MUDr. Ivana Minčíka, PhD., prezidenta Slovenské urologické společnosti a přednosty Kliniky urologie FNsP J. A. Reimana v Prešově, uznávaného odborníka v oblasti urologie na Slovensku a v zahraničí, za což mu patří zvláštní poděkování.

Autorky

Úvod

Od druhé poloviny 20. století ošetřovatelství překonává významné a výrazné změny. Středobodem zájmu se stává člověk se svými individuálními potřebami a problémy, které vznikají nebo se mění vlivem nemoci. Specializovaná ošetřovatelská péče je součástí komplexní ošetřovatelské péče a je zaměřena na vysoce odborné ošetřovatelské činnosti ve vymezených užších specializačních oborech. Mezi tato specializovaná pracoviště, která vykonávají specializovanou diagnostiku, léčbu a chirurgické výkony u pacientů s onemocněním orgánů močového systému u mužů a žen, patří urologická klinika.

V naší publikaci se zaměřujeme na specializovanou ošetřovatelskou péči o pacienty s nádory močového měchýře neinfiltrujícími svalovinu. Karcinom močového měchýře patří mezi nejčastější nemoci, s nimiž se urologové setkávají v každodenní praxi. Podle hloubky postižení stěny močového měchýře rozlišujeme svalovinu neinfiltrující nádory (nesprávně označované jako povrchové), jež neinfiltrují vlastní svalovou vrstvu stěny močového měchýře, jsou často více početné a jsou spojené s patologickými změnami okolní sliznice. Nádor močového měchýře je nemoc, která velkou mírou zasahuje do života pacienta a mění jeho kvalitu. Kvalita života u pacienta s onkologickou diagnózou je často spojená s psychologickou a sociální morbiditou. Každý pacient má své individuální vlastnosti, které ovlivňují jeho prožívání, chování, projevy a reakce při stanovení onkologické diagnózy. Pacienti při řešení svých problémů se téměř výlučně spoléhají na zdravotnický personál. V návaznosti na to má zdravotnický personál velkou možnost ovlivnit kvalitu života onkologických pacientů intervencemi zaměřenými na řešení jejich problémů. V každodenní praxi se setkáváme s nemocnými, kteří tyto intervence potřebují.

Hlavním cílem naší vědecké monografie je analýza specializované ošetřovatelské péče v kontextu aspektů kvality života u pacientů s nádorem močového měchýře neinfiltrujícím svalovinu. Dalším přínosem je vytvoření návrhu mapy ošetřovatelské péče pro sledovanou skupinu pacientů, která by mohla být směřovaná k inovativnímu přístupu v rámci poskytování kvalitní a bezpečné zdravotní péče.

1Management zdravotní péče v oboru urologie

Kombinace managementu a zdravotní péče na Slovensku až do 90. let 20. století existovala jen v představách teoretiků. Skryté možnosti této kombinace využili praktici, kteří cítili potřebu navrhnout, připravit a následně i realizovat zásadní změny v řízení zdravotnictví. Spojení managementu s ošetřovatelstvím bylo do této doby ještě ojedinělé. Poznatky z teorie managementu jsou mnohostranně použitelné ve zdravotnictví i ošetřovatelství, a mohly by tak přispět ke zvýšení kvality poskytované ošetřovatelské péče.

Management ošetřovatelské péče je náročný proces, který vyžaduje vědomosti z teorie a praxe managementu ve všeobecnosti, osobní, dlouholeté zkušenosti z každodenní práce sester získané řešením problematických úloh řízení práce ošetřovatelského týmu, zabezpečení provozu oddělení (personální, materiální), vedení a kontrolu práce ošetřovatelského týmu. Je zřejmé, že uvedené aspekty managementu ošetřovatelské péče může zvládnout jen zralá osobnost sestry, u níž je předpoklad, že po osobnostní i profesionální stránce zaujme pozici manažera ošetřovatelské péče s vědomím plné zodpovědnosti za fungování provozu kliniky nebo oddělení (Gulášová, 2006).

1.1Koncepce péče v oboru urologie

Koncepce zdravotní péče v oboru urologie, vydaná ve Věstníku MZ SR č. 19526–2/2006 OZS, definuje urologii jako vědní obor (medicínskou disciplínu, která se zabývá diagnostikou a léčbou, ale i prevencí a výzkumem nemocí, vrozených malformací a úrazů urogenitálního systému u mužů a uropoetického systému u žen a též u některých endokrinních nemocí, které mají anatomický nebo funkční vztah k urogenitálnímu systému, a to u pacientů v každém věku).

Z definice urologie jako medicínské disciplíny vyplývají hlavní úlohy:

■komplexní diagnostika a léčba nezhoubných i zhoubných urologických nemocí dospělých a dětí na základě použití nejnovějších vědeckých poznatků a moderní medicínské technologie

■diagnostika a léčba úrazů ledvin, močových cest a mužských pohlavních orgánů v úzké spolupráci s chirurgickými a traumatologickými pracovišti

■diagnostika a léčba některých endokrinních a metabolických nemocí

■zabezpečení rozvoje některých nových subspecializací v urologii

■zabezpečení dalšího vzdělávání lékařů ve specializačním oboru urologie

■vědecká a výzkumná činnost, která je součástí a náplní činností hlavně na klinických urologických pracovištích při lékařských fakultách

■iniciování a zavedení nových diagnostických a terapeutických metod

■dispenzarizace chronických urologických nemocí

■preventivní péče o obyvatelstvo týkající se urologických nemocí

■zdravotní výchova obyvatelstva týkající se urologických nemocí

■posudková, soudní a znalecká činnost (Svatová, Minčík a kol., 2012)

1.2Zdravotní péče v oboru urologie

Zdravotní péče v oboru urologie má preventivní, diagnostický a léčebný charakter. Je poskytovaná v urologických ambulancích, na odděleních a klinikách ústavních poskytovatelů zdravotní péče. Péče o nádorové nemoci v urologii představuje jednu z nejvýznamnějších činností ambulantních urologických pracovišť. Rozhodnutí o způsobu primární léčby zhoubných nádorů urogenitálního systému se ověřuje na urologickém pracovišti vyššího typu – urologická klinika, urologické oddělení (Svatová, Minčík a kol., 2012).

Zdravotnické zařízení ambulantní zdravotní péče

Urologická ambulance je specializované pracoviště zabývající se diagnostikou, převážně konzervativní léčbou a dispenzarizací pacientů s urologickými nemocemi.

Zdravotnická zařízení na poskytování jednodenní zdravotní péče v urologii jsou určena na vykonávání malých chirurgických výkonů nebo takových diagnostických a léčebných výkonů, při nichž se předpokládá, že zdravotní stav pacienta bude vyžadovat nepřetržitý pobyt pacienta na lůžku nepřesahující 24 hodin.

Zdravotnické zařízení ústavní zdravotní péče

Ústavní zdravotní péče v oboru urologie se poskytuje v rámci urologických, resp. chirurgických oddělení nebo urologických klinik.

Urologické oddělení poskytuje diagnostiku a léčbu neodkladných a chronických stavů pacientů s nemocemi orgánů močového systému u mužů a žen, ale i nemocemi pohlavních orgánů u mužů. Součástí oddělení je urologická ambulance pro dospělé, dětská urologická ambulance, onkourologická a andrologická ambulance.

Urologická klinika je specializované pracoviště. Vykonává specializovanou diagnostiku, léčbu a chirurgické výkony u pacientů s nemocemi orgánů močového systému u mužů a žen, ale také nemocemi pohlavních orgánů u mužů a osob všech věkových kategorií. Součástí klinik je všeobecná ambulance, dětská urologická ambulance a specializované ambulance (např. různé diagnostické, andrologická apod.). Součástí vybraných klinik je transplantační oddělení (Mesárošová, 2008).

Obor urologie spolupracuje s několika dalšími medicínskými obory. Cílem spolupráce je zabezpečit optimální diagnostiku a léčbu. Jde především o následující obory: nukleární medicína, vnitřní lékařství, geriatrie, chirurgie, onkologie, radiologie, pediatrie, gynekologie a porodnictví, neonatologie, anesteziologie a intenzivní medicína a patologická anatomie (Svatová, Minčík a kol., 2012).

1.3Ošetřovatelství v urologii

Urologické ošetřovatelství je aplikovaný klinický obor ošetřovatelství, který se zabývá prevencí, ošetřovatelskou péčí a rehabilitací pacientů (mužů i žen) s nemocemi orgánů močového traktu, nemocemi pohlavních orgánů u mužů (varle, nadvarle, prostata, poruchy potence) všech věkových kategorií (Hlinková, Nemcová a kol., 2015).

Cíle urologického ošetřovatelství vycházejí z Koncepce oboru ošetřovatelství a Koncepce zdravotní péče v urologii.

Cíle urologického ošetřovatelství

■Zachovat optimální zdravotní stav a kvalitu života pacientů s nemocemi močového a pohlavního systému.

■Poskytovat komplexní ošetřovatelskou péči pacientům a rodinám se zaměřením na co nejrychlejší dosažení nezávislosti a soběstačnosti.

■Zmírňovat utrpení.

■Odevzdávat vědomosti na změnu životního stylu a podporu zdraví (Věstník MZ SR, 2006).

Úkoly urologického ošetřovatelství

■Zabezpečit a vykonávat optimální primární prevenci onemocnění, snižovat negativní vliv nemocí na zdravotní stav obyvatelstva.

■Podporovat osoby k aktivní účasti v péči o vlastní zdraví.

■Poskytovat aktivní a individualizovanou ošetřovatelskou péči metodou ošetřovatelského procesu.

■Poskytovat ošetřovatelskou rehabilitaci.

■Monitorovat a uspokojovat potřeby osob související se změnou zdravotního stavu a narušeným zdravím a změnami v soběstačnosti v aktivitách denního života.

■Poskytovat poradenství v péči o osoby ve všech věkových skupinách (Mesárošová, 2008).

2Nádory močového měchýře

Zhoubné nádory močového měchýře představují nejčastější onkologická onemocnění odvodných močových cest umužů (Ondrušová, 2013). Na obrázku 1a je znázorněný urotel močového měchýře za normálních okolností.

Histopatologie nádorů močového měchýře

Nádory močového měchýře se rozdělují na tyto základní skupiny:

Epitelové nádory

■benigní nádory– uroteliální papilom (obr. 1b), invertovaný uroteliální papilom, nefrogenní adenom

■maligní nádory– uroteliální karcinom, nepapilární– plochý uroteliální karcinom (carcinoma in situ, CIS, obr. 1c), epidermoidní karcinom, adenokarcinom (obr. 1d)

Obr.1 Urotel močového měchýře. a– normální urotel, b– benigní uroteliální papilom, c– carcinoma in situ, d– adenokarcinom (zdroj: Minčík, 2009)

Mezenchymové nádory

■embryonální rabdomyosarkom, jiné sarkomy, primární melanom močového měchýře, sekundární nádory, metastázy, nádory prorůstající do močového měchýře zokolí (GIT, cervix, děloha), ostatní: feochromocytom, maligní melanom (Minčík, 2009)

Asi 97 % primárních nádorů močového měchýře vychází zurotelu. Epidermoidní karcinom aadenokarcinom jsou relativně zřídkavé, první vzniká metaplazií urotelu vdůsledku iritace (např.kamenem), druhý vychází ze zbytků urachu.

Zpatologického pohledu se urotelové nádory močového měchýře hodnotí na základě těchto kritérií WHO: vzhled nádoru, stupeň diferenciace buněk (grading) ahloubka infiltrace stěny močového měchýře (staging). Hloubka infiltrace stěny močového měchýře představuje nejdůležitější prognostický faktor urotelového karcinomu. Na hodnocení hloubky infiltrace stěny močového měchýře se používá klasifikace TNM (tab.1), kterou vroce 2002 schválila Union International Contre le Cancer (UICC) (Horňák, 2008).

Klasifikace TNM zroku 2002 se odlišuje od předchozí verze zroku 1997 stadiem2, které zahrnuje infiltraci stěny močového měchýře do různé hloubky (T2a vnitřní polovinu aT2b zevní polovinu svaloviny měchýře) (Minčík, 2009).

Stupeň diferenciace buněk (grading), výskyt recidiv, invazivní růst aprogrese nádorů korelují se stupněm buněčné diferenciace, která se hodnotí na základě architektury urotelu, rozměru atvaru buněk, polarizace jader, velikosti jader apočtu přítomných mitóz (Horňák, 2008).

Poměrně málo je známo ofamiliárním výskytu uroteliálních malignit. Podle odhadů tvoří nádory vzniklé na základě hereditární predispozice méně než 1% tumorů měchýře, závěry jsou velmi obtížně identifikovatelné kvůli možným exogenním vlivům, jako je kouření nebo životní prostředí, působící podobně na více členů jedné rodiny. Familiární výskyt nádorů urotelu byl pozorovaný vsouvislosti sněkterými syndromy, např. Lynchův II (hlavně uroteliální karcinomy uretru apánvičky) nebo Muir-Torrého (horní adolní močové cesty).

Geneticky podmíněná je také vnímavost na některé karcinogeny daná rozdílnou aktivitou detoxikačních mechanismů. Příkladem může být geneticky daný polymorfismus vaktivitě enzymu N-acetyltransferázy, který je zodpovědný za detoxikaci některých aromatických aminů (Dvořáček, 2005).

2.1Epidemiologie nádorů močového měchýře

Nádorové nemoci močového měchýře představují šestý nejčastěji se vyskytující karcinom na světě (Gandomanietal., 2017), jde také osedmou nejčastěji se vyskytující chorobu umužů a17. vpořadí užen (Burgeretal., 2013). Nejvyšší hodnoty incidence nádorů močového měchýře jsou vzápadní Evropě aSeverní Americe, nejnižší vasijských zemích. Karcinom močového měchýře představuje 5–10% všech maligních nádorů vUSA aEvropě, je čtvrtým nejčastěji se vyskytujícím nádorem umužů (Minčík, 2009).

Epidemiologická charakteristika nádorů močového měchýře na Slovensku vroce 2008 byla následující:

■umužů: absolutní počet případů– 689; standardizovaná incidence– 19,0/100 000, standardizovaná mortalita– 5,5/100 000

■užen: absolutní počet případů– 284; standardizovaná incidence– 5,4/100 000, standardizovaná mortalita– 1,0/100 000 (Ondrušová, 2013).

Predikce karcinomů močového měchýře na rok 2015 pro Slovensko byla vabsolutním počtu pro obě pohlaví 992 nových případů, ztoho umužů 764 aužen 228nových případů. Incidence zaznamenala mírně stoupající trend uobou pohlaví. Predikce mortality vabsolutním počtu na rok 2015 pro obě pohlaví byla 274 úmrtí, ztoho umužů 199 ažen 75. Mortalita měla taktéž mírně vzestupný trend pro obě pohlaví (Ondrušová, 2013).

Incidence nádorů močového měchýře je poměrně vyšší ve vyspělejších zemích světa. Výskyt umužů je 4× vyšší než užen. Až dvě třetiny pacientů má věk nad 65let. Narůstání incidence ve vyspělých zemích se připisuje zvyšujícímu se působení rizikových faktorů (Horňák, 2008). Hodnotami incidence 23,2/100 000 (absolutní počet 609) umužů a6,6/100 000 (absolutní počet 182) užen vroce 2007 se Slovensko zařazuje mezi země se středním výskytem onemocnění. Věková incidence umužů začíná prudce stoupat přibližně od věku 45–49let, přičemž dlouhodobě vrcholí vnejvyšších věkových skupinách. Užen nastává výrazný vzestup věkově specifické incidence až od skupiny 55–59let, přičemž ve všech věkových skupinách se vprůběhu analyzovaného období zaznamenával mírný vzestup počtu onemocnění. Úmrtnost na nádory močového měchýře vroce 2007 představovala 7,4/100 000 umužů (193 případů) a2,3/100 000 užen (65 případů) (Ondrušová, 2013).

Křivky věkově specifické incidence amortality mají vzestupný charakter po 5. dekádě amaximálně kumulují vnejvyšších věkových skupinách. Je to typické nejen na Slovensku, ale ivcelosvětovém měřítku. Většina pacientů snově objevenými nádory močového měchýře je ve věku 50–70let. Výskyt před 40. rokem života je ojedinělý (Minčík, 2009).

Graf 1 znázorňuje incidenci amortalitu umužů, žen asouhrnně vaktualizovaných statisticky dostupných letech 2003–2008 a2012. Roky 2009–2011 a2013–2015 nejsou kdatu finalizace této publikace dostupné na stránkách Národního centra zdravotnických informací SR (NCZI) ani ve světových databázích (WHO, OECD), které zásobuje údaji právě NCZI. Pro nám nedostupné chybějící roky jsme pomocí regresního modelu vypočítali projekci do roku 2015 formou trendových spojnic, která se po zveřejnění údajů může později porovnat. Incidence pro obě pohlaví vroce 2012 musela být přepočítaná pomocí regresního modelu manuálně na základě zveřejněných údajů absolutního počtu onemocnění pro muže aženy, ato zdůvodu odlišné metodiky výpočtu (hrubé, standardizované, evropské, světové) incidence NCZI acitovaných databází vzhledem kmetodice standardizované incidence NCZI. Nedostatkem takto vypočítané regrese je, že vmodelu byly vzhledem knedostupným údajům vynechány roky 2009–2011. Tyto roky byly vmodelu započítány jen jako jeden chybějící. Incidenci amortalitu nádorů močového měchýře vSR vletech 1978–2003 uvádíme vpříloze 3.

Graf 1 Incidence amortalita nádorů močového měchýře (C67) vSR sprojekcí do roku 2015 (zdroj: NCZI, 2015 [roky 2003–2008], IARC, 2013 [rok 2012], WHO, Europe [2015])

Pro nejvyšší incidenci vgrafu, tedy pro incidenci mužů aincidenci celkem, jsme vypočítali projekci prostřednictvím trendových spojnic. Vrámci vývoje incidence mužů předpokládáme vývoj tří typů trendů– polynomického (kvadratického), lineárního amocninového. Koeficient determinace (R^2) vyjadřuje míru spolehlivosti překrytí vývoje daného trendu, tj.na kolik procent vystihuje daný trend závislost na skutečném vývoji. Kvadratický trend vystihuje vývoj na 84%, lineární 77% amocninový na 52%. Nejoptimističtější ze jmenovaných je mocninový, podle kterého, když to skutečně zveřejněné údaje později potvrdí, je předpoklad, že vroce 2015 poklesne incidence umužů z19,6 (2012) na přibližně 19,0. Lineární trend předpokládá incidenci vroce 2015 na úrovni 21,6. Vpřípadě, že vývoj trendu se potvrdí jako pesimistický arychle rostoucí, kvadratický trend předpokládá hodnotu až 25,13 mužů snádorem močového měchýře na 100 000 obyvatel. Podobným způsobem můžeme vizuálně porovnat také incidenci celkem.

Procentuální zastoupení pacientů snádory močového měchýře ze všech onkologických onemocnění na Slovensku podle věku je souhrnně uvedeno vpříloze 3 avgrafu 2.

Graf 2 Absolutní počty pacientů snádorem močového měchýře na Slovensku vletech 2003 a2008 (zdroj: NCZI, 2015)

Rizikové faktory ovlivňující vznik karcinomu močového měchýře

Mnohé studie se zabývají otázkou, které rizikové faktory souvisejí se vznikem nádorového onemocnění močového měchýře. Mezi nejčastěji identifikované faktory patří kouření, faktory pracovního prostředí, genetická predispozice, nutriční faktory, věk, pohlaví, etnicita asociálně-ekonomické faktory (Gandomanietal., 2017).

Autoři Cumberbatchetal. (2018) realizovali literární přehled zaměřený na aktualizaci stanovení rizikových faktorů podmiňujících vznik nádorů močového měchýře. Na základě zpracování 2470 relevantních zdrojů identifikovali kouření tabáku aexpozici karcinogenů vpracovním prostředí jako faktory snejvyšším rizikem.

Asi polovina mužů atřetina žen sdiagnostikovaným karcinomem močového měchýře kouří. Riziko jeho vzniku je ukuřáků asi 5× vyšší než unekuřáků (376,50). Téměř polovina mužů (47%) a37% žen, kteří zemřeli na karcinom močového měchýře ve Spojených státech, byli kuřáci. Riziko nádorového onemocnění močového měchýře je větší ukuřáků cigaret (více než 20 cigaret za den) atéž ukuřáků dýmek acigár. Vpřípadě, že kuřáci přestanou kouřit, snižuje se riziko vzniku karcinomu během 2–4let apo 10–15 letech bez kouření je riziko ubývalých kuřáků už jen mírně zvýšené oproti populaci, která nikdy nekouřila (Minčík, 2009).

Nádory močového měchýře byly jednou zprvních malignit, při kterých se dokázalo, že vznikají po působení exogenních průmyslových karcinogenů. Zvýšené riziko profesních nádorů se zjistilo upracovníků vchemických továrnách vyrábějících barviva achemikálie, vbarvírnách textilu, závodech na výrobu gumy akabelů avplynárnách. Na močový měchýř karcinogenně působí betanaftylamin, benzidin afenylamin. Unás je podíl profesních nádorů močového měchýře minimální (Horňák, 2008). Aromatické aminy vbarvách na vlasy jsou mutagenní in vitro ajsou karcinogenní. Zjistilo se, že ženy, které si hodně let barví vlasy, mají vyšší riziko vzniku rakoviny močového měchýře. Profesionální kadeřnice mají až 5× vyšší riziko onemocnění na karcinom močového měchýře než ostatní populace. Předchozí ozařování malé pánve má také souvislost se vznikem karcinomu močového měchýře, zvlášť užen po radioterapii pro karcinom krčku dělohy. Byl dokázaný ivztah mezi častými infekcemi močových cest avznikem karcinomu močového měchýře. Vznik nádorů močového měchýře vsouvislosti spitím kávy nebyl potvrzen, spíše se uvažuje omožném současném vlivu kofeinu adalších chemických látek zpracovního prostředí (Minčík, 2009).

2.2Klinická diagnostika nádorů močového měchýře

Samotná diagnostika nádorů močového měchýře používá postupy, jejichž úlohou je potvrdit nádor azískat poznatky orozsahu nemoci, ozměnách na horních močových cestách způsobených nádorem, určit rozsah nádorových změn vregionálních lymfatických uzlinách ave vzdálených orgánech (obr. 2). Získané údaje jsou podkladem pro klasifikaci nádoru apomáhají při výběru adekvátní léčby.

Obr.2 Diagnostický postup upacientů snádorem močového měchýře I(Minčík, 2009)

Výsledky léčby karcinomu močového měchýře se opírají odiagnostické postupy, jako jsou: anamnéza, fyzikální vyšetření, vyšetření močového sedimentu, cytologické vyšetření moči, intravenózní urografie, ultrasonografie horních adolních močových cest, cystoskopie, CT aMRI.

Klinické návody Americké urologické asociace (American Urologic Association Best Practice Guidelines) doporučují pro posouzení mikroskopické hematurie upacientů zrizikové skupiny aupacientů sjedním nebo dvěma pozitivními výsledky vyšetření moči následující vyšetření: zobrazovací vyšetření horních močových cest, cystoskopii acytologii. Při diagnostice mikroskopické hematurie je prioritní odlišení maligní příčiny od nemaligní (Marenčák, 2014).

Ultrasonografie močového měchýře

Ultrasonografie je základní urologické vyšetření. Je nebolestivé, neinvazivní, lehce dostupné, neohrožuje pacienta ionizujícím zářením aposkytuje přesnou anatomickou informaci.

Intravenózní urografie

Počítačová tomografie

Magnetická rezonance

Uretrocystoskopie

2.3Léčebné metody nádorů močového měchýře

Transuretrální resekce nádorů močového měchýře

Cíle vyšetření

Intravezikální chemoterapie

Intravezikální imunoterapie

Radikální cystektomie

Radioterapie achemoterapie

Table of Contents

Předmluva

Úvod

1 Management zdravotní péče v oboru urologie

1.1 Koncepce péče v oboru urologie

1.2 Zdravotní péče v oboru urologie

Zdravotnické zařízení ambulantní zdravotní péče

Zdravotnické zařízení ústavní zdravotní péče

1.3 Ošetřovatelství v urologii

Cíle urologického ošetřovatelství

Úkoly urologického ošetřovatelství

2 Nádory močového měchýře

Histopatologie nádorů močového měchýře

Epitelové nádory

Mezenchymové nádory

2.1 Epidemiologie nádorů močového měchýře

Rizikové faktory ovlivňující vznik karcinomu močového měchýře

2.2 Klinická diagnostika nádorů močového měchýře

Ultrasonografie močového měchýře

Intravenózní urografie

Počítačová tomografie

Magnetická rezonance

Uretrocystoskopie

2.3 Léčebné metody nádorů močového měchýře

Transuretrální resekce nádorů močového měchýře

Cíle vyšetření

Intravezikální chemoterapie

Intravezikální imunoterapie

Radikální cystektomie

Radioterapie a chemoterapie