Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Účetnictví a daně

Ing. Martin Sádovský

DPH u prodeje zboží přes elektronické obchody

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 7796. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí

Sazba a zlom Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 224

První vydání, Praha 2020

Vytiskla Tiskárna v Ráji, s. r. o., Pardubice

© Grada Publishing, a.s., 2020

ISBN 978-80-271-1887-8 (ePub)

ISBN 978-80-271-1909-7 (pdf)

ISBN 978-80-271-1690-4 (print)

Seznam použitých zkratek

AWB – letecký nákladní list

3. země – stát mimo území Evropské unie

B2B – business to business

B2C – business to consumer

C2C – consumer to consumer

CMR – silniční nákladní list

CIM – železniční nákladní list

ČS – členský stát

DPH – daň z přidané hodnoty

DIČ DPH – daňové identifikační číslo pro účely daně z přidané hodnoty

EFN – European Fulfilment Network

EU – Evropská unie

E-shop – elektronický obchod

FBA – fulfillment by Amazon

IBAN – International Bank Account Number

JSD – jednotný správní doklad

MCF – Multi-Channel Fulfillment

MCI – Multi-Country Inventory

MOSS – Mini One Stop Shop

NO – nárok na odpočet daně

OECD – Organisation for Economic Co-operation and Development

OSS – One Stop Shop

PAN-EU FBA – Pan European Fulfillment by Amazon

VAT number – value added tax

VIES – VAT Information Exchange System

Předmluva

„Daně nesmějí být překážkou pro obchod.“

„Taxes must not be an obstacle to business.”

Daně představují jednu ze zátěží, kterou musejí podnikatelé řešit při uskutečňování jakékoliv činnosti, ať už při prodeji zboží či poskytování služeb. Plnění daňových povinností často působí na úkor hlavní činnosti, neboť způsobuje časovou zátěž a zvyšuje administrativní náklady.

Jak už napovídá úvodní citát, hlavním cílem této publikace je odstranění překážek spojených s plněním daňových povinnosti u obchodování přes elektronické obchody neboli e-shopy.

Masivním nárůstem online prodeje vzniklo obrovské virtuální tržiště, na kterém dochází denně k milionům prodejů a nákupů zboží. Jelikož se nejedná o standardní prodej zboží prostřednictvím přímého kontaktu mezi prodávajícím a kupujícím, mohou se prodávající často mylně domnívat, že tento druh obchodu nepodléhá daňovým pravidlům. Zdaňování příjmů z prodejů ještě často prodávající splní, jelikož danit příjem je všeobecné známější nežli uplatňování daně z přidané hodnoty u dodání zboží či poskytnutí služby. Nejen z tohoto důvodu se celá publikace věnuje pouze pravidlům a uplatňování daně z přidané hodnoty u prodejů přes e-shopy.

Omezení dalšího výkladu pouze na daň z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) má i své další důvody. Za ten hlavní důvod lze bezesporu považovat sjednocení pravidel u DPH na úrovní Evropské unie (dále jen „EU“). Jelikož jsou daná pravidla harmonizována, je možné se jimi obecně řídit v jakémkoliv členském státě EU. Harmonizovaná pravidla DPH však povolují členským státům se ve výjimečných případech odchýlit od základních pravidel. Tyto výjimky je nezbytné vždy posoudit v souladu s vnitrostátním právním předpisem upravujícím DPH každého členského státu. Dalším důvodem omezení knihy pouze na DPH je to, že daně z příjmů nejsou napříč členskými státy EU sjednoceny. Daně z příjmů stále zůstávají principiálně svrchovaností či právem jednotlivých členských států, aniž by do nich z velké části zasahovala EU.

Prodejní, resp. obchodní modely jsou velice různorodé a každý takový specifický model má své specifické daňové řešení. Jedním z hlavních přínosů této publikace je propojení obchodních modelů používaných při elektronickém obchodování a pravidel DPH.

Publikace reaguje na vývoj nových pravidel DPH, který přináší velké změny právě u elektronického prodeje zboží. Tyto změny měly vejít v účinnost již k 1. 1. 2021, ale vlivem vypuknutí celosvětové pandemie způsobené virem COVID-19 byla jejich účinnost odložena k 1. 7. 2021. V souvislosti s vývojem pandemie mohou být nová pravidla DPH týkající se elektronického obchodování opět posunuta, avšak to není možné předem předpovídat. V této velice nestandardní situaci doporučujeme si ověřit, zdali nedojde k dalšímu odložení účinnosti nových pravidel. Publikace vychází z právních dokumentů platných k 1. 8. 2020.

Cílovou skupinou této publikace jsou prodejci využívající e-shopy pro prodej zboží a široká odborná veřejnost. Publikace přináší výklad pravidel DPH ve srozumitelné formě bez odkazů na právní předpisy a zbytečného přepisování zákonných definic. Zároveň obsahuje i složitější daňová řešení nejen prodeje zboží, které se již nachází na území EU, ale také u zboží, které je dováženo z území mimo EU. Zboží pocházející z území mimo EU, např. z Číny nebo USA, je velice častým případem u prodeje zboží přes digitální platformy. Čtenáři získají povědomí o obchodních modelech, které existují u elektronického obchodování, poznají jejich výhody a nevýhody, a hlavně praktickou aplikaci pravidel DPH u těchto modelů.

Úvodní kapitola obsahuje přehled základních obchodních modelů přes e-shopy nebo digitální platformy. Objasňuje, co znamenají pojmy jako digitální platforma, fulfillment nebo dropshipping.

Druhá kapitola přináší pro odbornou veřejnost zjednodušené principy fungování daně z přidané hodnoty a její pravidla. Tato část se zaměřuje zejména na dopady, které se objevují u prodeje přes e-shopy. Není zaměřena na pravidla DPH dopadající např. na dodání nemovitostí či u poskytování cestovních služeb, které s online prodejem zboží nemají nic společného.

Třetí část je věnována zvláštnímu režimu jednoho správního místa. Zvláštní režim umožňuje přiznat a odvést DPH pouze v jednom členském státě, ačkoliv povinnost přiznat a odvést DPH vznikla v jiných členských státech. Použití zvláštního režimu je možné do 30. 6. 2021 pouze na telekomunikační, rozhlasové a elektronicky poskytované služby, jejichž příjemcem jsou koncoví spotřebitelé. Zvláštní režim funguje přes internetový portál nazývaný jako Mini One Stop Shop (MOSS). Od 1. 7. 2021 se nově vztahuje možnost splnění povinnosti přiznat a odvést DPH i na prodej zboží na dálku (dříve používaný pojem „zasílání zboží“), na prodej na dálku u zboží dovezeného ze 3. země. Zároveň se zvláštní režim rozšiřuje také na všechny služby poskytnuté v jiném členském státě, než má poskytovatel služby své sídlo. Zvláštní režim může být použit pouze pro vybraný prodej zboží nebo poskytnutí služby koncovým zákazníkům, nikoliv podnikatelům. Dochází k přejmenování internetového portálu pro zvláštní režim na One Stop Shop (OSS). Novinkou ve zvláštním režimu je možnost odvodu DPH i u prodeje zboží, které je dováženo z území mimo EU přímo koncovému zákazníkovi a nepřesahuje skutečnou hodnotu zboží 150 EUR. Tato novinka vznikla z důvodu zrušení osvobození od DPH u zásilek obsahujících zboží do 22 EUR. Od 1. 7. 2021 z každé zásilky dovezené z území mimo EU, např. z Číny nebo USA, se odvádí DPH. Tento systém zjednodušuje daňové povinnosti prodejcům, neboť se nemusejí registrovat v každém členském státě, kam prodávají své zboží koncovým zákazníkům v EU. Prodejce ve svém vlastním jazyce komunikuje s jednou daňovou správou a odvádí DPH z vybraných transakcí po celé EU v jednom daňovém přiznání.

Čtvrtá kapitola popisuje zvláštní režim pro přiznání a odvod DPH u dovozu zboží, který rovněž jako rozšíření zvláštního režimu jednoho správního místa, je možné využít od 1. 7. 2021. Zvláštní režim pro přiznání a odvod DPH slouží pouze společnostem, které vyřizují celní odbavení zásilek při dovozu zboží koncovým zákazníkům. Tento nový režim přináší možnost odvádět DPH u zásilek se skutečnou hodnotou zboží do 150 EUR souhrnně za měsíc, ve kterém bylo zboží dovezeno z území mimo EU. Použití tohoto režimu je alternativou k odvodu DPH, pokud není použit zvláštní režim jednoho správního místo (OSS) či zboží není celně odbaveno v rámci standardního celního řízení.

Pátá kapitola je alfou a omegou této publikace, neboť propojuje obchodní modely a DPH ve světě prodejů zboží přes e-shopy. Obsahuje aplikaci pravidel DPH na jednotlivé obchodní modely a jejich možné efektivní řešení v souladu s právními předpisy. Omezujícím prvkem této části týkající se aplikace pravidel DPH je zobecnění daných závěrů. Čtenář získá vědomosti o tom, v jakém státě má odvést DPH z prodeje či kde mu vzniká registrace. Na druhou stranu není v možnostech a rozsahu této publikace vypsat jednotlivé dílčí kroky, jakým způsobem se registrovat, co vyplnit v přihlášce k registraci, jak podat daňové přiznání atd. v každém členském státě EU. Avšak publikace na druhou stranu nabízí i nové budoucí varianty, jakým způsobem se vyhnout registraci v každém členském státě a odvádět DPH pouze v jednom členském státě použitím zvláštního režimu jednoho správního místa.

Nyní už nezbývá nic jiného než najít obchodní model, který používáte, a získat informace o daňových povinnostech z hlediska DPH.

1.Obchodní modely při prodeji zboží přes e-shop

Úvodem položíme na první pohled jednoduchou otázku: „Jak vlastně je velký byznys vnekonečném elektronickém prostředí?“ Skutečný elektronický obchod vglobálním měřítku je odhadován na 2 biliony USD, stím, že polovina představuje přeshraniční prodej. Počet nakupujících online je odhadován na 1,6 miliardy spotřebitelů. Představte si, kdyby internet avirtuální tržiště neexistovaly, jak velký prostor by musel vzniknout, kde by se potkalo tolik prodejců akupujících. Nepředstavitelné, že?

Základní model při prodeji zboží přes internet je takový, že prodávající má vlastní e-shop, tzv. vlastní internetové stránky. Na tomto e-shopu publikuje zboží, které si kupující může objednat. Platba za zboží probíhá zpravidla online přes platební karty či jiné metody platebního styku, např. Paypal. Po objednávce prodávající zařizuje sám balení, expedici apřepravu zboží ke kupujícímu.

Novou alternativou smasivním rozvojem obchodu přes internet je využití digitálních platforem (např. Amazon, Aliexpress, Ebay). Digitální platformy rovněž mají svůj e-shop, resp. své internetové stránky, kde však prodávají zboží prodejci zcelého světa. Tento typ e-shopu, který sdružuje více prodejců, se nazývá tržiště (angl. „marketplace“). Tržiště si tak lze představit jako jeden velký e-shop sdružující tisíce malých e-shopů jednotlivých prodejců. Nevýhodou pro prodejce může být unifikovaný vzhled tržiště platformy. Prodejce se nemůže odlišit vzhledem svého e-shopu, ale musí využít předem dané šablony platformy.

Prodej zboží přes digitální platformu probíhá tak, že prodejce umístí své zboží na tržiště digitální platformy. Pro umisťování zboží do nabídky tržiště se používá pojem zalistovat (angl. „listing“). Prodejce zalistuje své zboží do nabídky tržiště, které umožní jeho prodej zákazníkům. Skrze tržiště může být zboží nabízeno zákazníkům téměř ve všech státech světa. Po zakoupení zboží kupujícím následuje jeho distribuce kzákazníkovi.

Vprodeji zboží přes digitální platformy vystupují digitální platformy jako osoba, která spojí nabídku apoptávku zboží. Střetávání nabídky apoptávky nám vytváří trh. Vtomto případě digitální nebo elektronický trh.

Jelikož je prodej uskutečňován za využití tržiště, tj. technologií digitální platformy, poskytují digitální platformy prodejcům prodejní anebo distribuční služby. Do prodejních služeb lze zahrnout možnost publikovat své zboží na tržišti platformy případně reklamní propagace publikovaného zboží. Obvykle se jedná např. oslužbu, která zajišťuje zboží na prvních místech celkové nabídky na tržišti. Mezi distribuční služby patří např. balení, skladování nebo přeprava zboží kzákazníkovi. Prodejce si však vždy může dle jeho uvážení zvolit, zda využije prodejní nebo distribuční služby či jejich kombinaci.

Digitální platformy také nabízejí možnost kombinace prodeje přes jejich tržiště svlastním e-shopem prodávajícího. Prodávající může ipro prodané zásilky ze svého e-shopu využít třeba distribučních služeb platformy. Kombinace prodeje zboží přes obě varianty však přináší často irůzné daňové dopady zpohledu DPH.

Faktory ovlivňující obchodní modely

Obchodní modely, které jsou používány uobchodování přes e-shopy, jsou velice různorodé. Zpravidla se odlišují čtyřmi zásadními faktory. Prvním faktorem je, zda je zboží prodáno přes tržiště, nebo vlastní e-shop. Druhým je, jaká osoba zařizuje distribuční služby, atřetím je, zda je cílový zákazník podnikatel, nebo koncový spotřebitel. Posledním faktorem je, zda je zboží prodáváno pouze na domácím trhu, nebo ipřeshraničně do členských států EU či do třetí země.

Schéma 1.1 Faktory ovlivňující obchodní modely

Vlastní úprava.

Prodejce má na výběr, zda bude prodávat své zboží pouze přes svůj vlastní e-shop nebo přes tržiště digitální platformy. Nejefektivnější způsobem je jejich kombinace, neboť prodejce např. neztratí svojí již vytvořenou klientelu, která nakupuje přes jeho e-shop, azároveň rozšíří svůj potenciál přes prodeje zboží na tržišti digitální platformy. Vpřípadě využití prodeje přes platformu prodávající může využít také prodejních či marketingových služeb platformy.

Distribuční služby uprodeje přes vlastní e-shop si prodejce zpravidla zařizuje sám, případně využívá třetích osob, jako jsou přepravní či poštovní společnosti adalší subdodavatelé pro zajištění distribuce, např. výrobce balicích materiálů. Sám si vybírá přepravce, shání balicí materiál, řeší vracení zboží či poskytuje zákaznický servis. Digitální platformy přinesly novou možnost, která může zbavit prodejce zajišťování distribučních služeb. Prodejce se může věnovat více výrobě zboží azároveň ušetří čas anáklady nazařizování distribučních služeb. Prodejce pouze zboží připraví pro předem domluveného přepravce digitální platformy, který si zboží vyzvedne azpravidla doručí do distribučního skladu digitální platformy. Vdistribučních skladech je zboží zabaleno apři prodeji expedováno přímo kupujícímu. Prodejce také může zboží doručit přímo do distribučního skladu sám.

Důležitým faktorem pro pravidla voblasti DPH je status kupujícího. Kupujícím může být jak podnikatel, tak koncový spotřebitel. Je-li prodáno zboží podnikatelem podnikateli (angl. business to business– B2B), jedná se ovelkoobchodní prodej. Prodej zboží podnikatelem koncovému spotřebiteli (angl. business to consumer– B2C) se považuje za maloobchodní prodej. Status kupujícího rozhoduje voblasti DPH ostátě, ve kterém bude zboží zdaněno, aodruhu transakce.

Velký dopad vdaňové oblasti má teritorium, ve kterém je zboží prodáváno. Prodejce může omezit svůj prodej pouze vrámci jednoho členského státu, ve kterém má zpravidla isvé sídlo ekonomické činnosti. Vpřípadě, že chce svoji nabídku rozšířit aprodávat své zboží ido jiných států, může prodávat zboží zákazníkům přeshraničně do ostatních členských států EU nebo ido 3. zemí. Právě prodej zboží přes platformy umožňuje snáze prodávat zboží přeshraničně, což však přináší nutnost řešit daňové otázky vDPH nejen včlenském státě, ve kterém má prodejce sídlo, ale ivčlenských státech, do kterých je zboží prodáváno.

Záměrně není uvedeno ihned vúvodu kapitoly, co vlastně znamená pojem digitální platforma. Je to ztoho důvodu, že existuje řada definic digitálních platforem, kdy některé jsou srozumitelnější, aněkteré naopak hůře srozumitelné. Nicméně předchozí řádky nám již poskytly praktickou představu, co se pod pojmem digitální platformy ukrývá, aukázaly nám ijejí roli při prodeji zboží přes internet. Jednak prodejce při použití platformy nemusí mít vlastní e-shop ani propagovat své výrobky aani nemusí zajišťovat distribuci zboží. Navíc tržiště digitální platformy spojuje prodejce akoncového zákazníka zrůzných států, čímž rozšiřuje prodejci jeho možnosti prodeje aexpanze.

Aby nám však nevznikl jistý dluh vůči odbornosti uváděných pojmů, vybrali jsme definici uváděnou Organizací pro hospodářskou spolupráci arozvoj (angl. „Organisation for Economic Co-operation and Development“– OECD).

Definice digitální platformy

Digitální platforma (dále jen „platforma“) je definována podle OECD jako

„digitální služba, která usnadňuje spojení mezi dvěma nebo více odlišnými, avšak vzájemně závislými uživateli, kteří jsou spojeni přes tuto službu prostřednictvím Internetu“.

Již ztéto definice je možné odvodit, že digitální platforma je jakýmsi prostředníkem či zprostředkovatelem prodeje. Nelze však na ni pohlížet jako na ryzího přeprodejce zboží, neboť platformy pomocí své služby pouze spojují dva subjekty. Platformy zpravidla neprodávají své vlastní zboží či služby, ale pouze spojují pomocí své internetové služby nabídku prodejce apoptávku kupujícího. Digitální služba spojující prodejce akupujícího vyústí ve finále kdodání zboží neboposkytnutí služby mezi prodejcem či poskytovatelem služby akupujícím.

Fungování platforem si lze vysvětlit zcela jednoduše na klasickém fungování skutečného tržiště ze středověkéhistorie. Mnohá města měla právo pořádat každoročně trhy, neboť jim panovník udělil tzv. trhové právo. Město vymezilo určitý prostor sjednotlivými stánky ačas, kdy se trhy budou konat. Stánky následně nabídlo prodejcům. Prodejci zokolí, ale izcizích krajin, si najmuli stánky aprodávali vnich své výrobky. Protože město samo také hospodařilo, vjednom ze stánků prodávalo své vlastní výrobky.

Platformu lze považovat za město, které pořádá časově neomezený trh na tržišti, které je virtuálně umístěno na internetu. Vdnešní době však platforma již nepotřebuje získávat trhové právo od panovníka, ale svobodně se může rozhodnout pořádat online tržiště. Ikdyž svoboda podnikání zcela nemusí platit ve všech státech světa.

Platformou, která spojuje prodejce akupující za účelem prodeje zboží, je např. Amazon, Ebay, Mall, Aliexpress adalší. Pro prodej zboží přes platformu se často využívají elektronická tržiště apro prodej služeb přes platformu vrámci sdílené ekonomiky zpravidla mobilní aplikace.

Klasickými představiteli platforem, které spojují prodejce, resp. poskytovatele služby akupujícího, vedoucí kposkytnutí služby jsou Uber nebo Airbnb. Poskytovatel služby poskytuje ubytování nebo přepravu osob kupujícímu, ale ke spojení došlo přes digitální službu webové stránky nebo mobilní aplikaci.

Je však nezbytné odlišovat mezi sebou platformy, které umožňují prodej zboží, aty, které fungují vrámci sdílené ekonomiky. Hlavní rozdíl je ten, že platformy sdílené ekonomiky prakticky nabízejí přebytečné statky poskytovatelů služeb, např. pokoj vbytě, volný čas využitý kpřepravě osob, volné peníze. Pokud poskytovatel služeb svolným přebytečným statkem záměrně tento statek nabízí za účelem podnikání, pak se již nejedná oryzí sdílenou ekonomiku, ale standardní podnikatelskou činnost.

Naproti tomu platformy určené pro prodej zboží jsou určeny výlučně pro převod vlastnického práva mezi prodejcem akupujícím. Prodejce zboží nemá přebytek prodávaného zboží, ale záměrně jej vyrábí či nakupuje, aby jej mohl dále prodávat přes platformu. Prodej zboží přes platformu je jeho podnikatelským záměrem.

Vybrané digitální platformy umožňují prodej použitého či starého zboží fyzickým osobám, které tento prodej nevykonávají jako podnikatelé. Tyto prodeje nejsou obsahem této publikace, neboť se zpravidla jedná oprodeje, na které nedopadají právní předpisy upravující DPH.

Prodej zboží přes platformy nabízí prodejcům možnost se dostat na celosvětový trh jednodušeji aprakticky prodávat zboží kupujícímu vkaždém koutě světa. Prodávající ušetří zpravidla náklady na vedení zahraničních internetových stránek či vedení poboček. Může tak svůj celosvětový prodej vykonávat zjednoho státu, ve kterém má své sídlo ekonomické činnosti. Rozvoj platforem patří do jednoho zprvků globalizace, kdy se prakticky smazávají částečně bariéry pro mezinárodní obchod vpodobě vstupu na zahraniční trh.

Vše má však svoji daň. Uprodeje zboží přes platformy jsou touto daní poplatky. Digitální platformy si za své různorodé služby účtují poplatky ke každé položce zboží zvlášť nebo vrámci měsíčního paušálu. Platformy nejenže umožňují publikovat zboží prodávajícího na svých stránkách, ale také často poskytují další doplňkové služby. Mezi doplňkové služby často patří distribuční služby jako balení, přeprava, skladování, expedice, štítkování nebo reklamní služby.

Aby zboží bylo co nejblíže zákazníkovi, velké platformy mají na strategických místech velkosklady, což zajišťuje rychlé termíny dodání anižší distribuční náklady. Tyto velkosklady zajišťují kompletní distribuci kupujícím ajsou označovány jako distribuční centra.

Distribuce platformou má svá úskalí pro prodejce, neboť své zboží nemá fyzicky pod kontrolou. Platforma může ve vybraných obchodních modelech libovolně přepravovat zboží mezi svými distribučními sklady, které mohou být ataké velmi často jsou vrůzných státech. Pohyb zboží vrámci EU mezi distribučními sklady platformy dopadá na prodejce vpodobě nutnosti řešit idaňové povinnosti ztohoto pohybu zboží.

Variant, jakým způsobem prodávat zboží přes e-shop, je skutečně mnoho amezi sebou se odlišují uvedenými čtyřmi faktory. Následující obchodní modely adaňové důsledky jsou rozděleny dle statusu kupujícího, tj. na velkoobchod amaloobchod. Vrámci tohoto rozdělení se dále dělí na způsob prodeje, zdali je prodej uskutečněn přes vlastní e-shop, nebo tržiště platformy. Aposledním dělením je, jakou osobou jsou uskutečněny distribuční služby.

1.1Velkoobchodní prodej (B2B)

Velkoobchodní prodej zboží přes e-shop není natolik rozšířeným modelem jako maloobchodní prodej přes e-shop. Při prodeji zboží přes e-shop uvelkoobchodního prodeje se jedná ovztah mezi prodejcem zboží adalším prodejcem zboží, který má zboží zejména pro účely další výroby či následného prodeje. Prodávajícím akupujícím je podnikatel, který nemá zpravidla zboží ke konečné spotřebě, ale obvykle kvýkonu podnikatelské činnosti.

Kupujícím může být jak další podnikatel, tak také přímo platforma, která zakoupené zboží prodává na svém tržišti koncovým zákazníkům.

Prodej zboží platformě

Vpřípadě prodeje zboží kupujícímu dochází nejprve kprodeji zboží platformě anásledně kprodeji platformou kupujícímu. Platforma uzavře sprodejcem zboží smlouvu oprodeji zboží azboží zveřejní na tržišti.

Pokud prodejce dodává zboží pouze platformě, pak zpravidla nevyužívá její distribučních služeb, neboť ty slouží zejména kdistribuci finálním zákazníkům. Tento účel distribučních služeb poskytovaných digitální platformou vpřípadě prodeje zboží platformě nemá své opodstatnění. Nicméně pokud by prodejce prodával jak zboží velkoobchodně platformě či jiným podnikatelům, tak maloobchodně koncovým zákazníkům, může využít idistribučních služeb platformy. Typickým představitelem je služba platformy Amazon nazývaná „Vendor seller nebo Amazon vendor“.

Výhoda při prodeji zboží platformě spočívá vtom, že přepravu, fakturaci anásledné reklamace kupujícího řeší platforma. Nevýhodou však může být to, že prodejce přichází očást marže, kterou by mohl obdržet upřímého prodeje zákazníkovi. Tuto marži obdrží platforma, která současně určuje ikonečnou cenu zboží.

Prodej zboží mezi podnikateli přes platformu (B2B)

Prodej zboží přes platformy je obvyklejší pro maloobchodní prodej, kdy zboží končí rovnou ukoncového zákazníka kfinální spotřebě. Nicméně irozvoj obchodu přes platformy přispěl ktomu, že je možné prodávat anakupovat zboží přes platformy mezi dvěma podnikateli. Vtěchto případech je však nutné, aby prodejce věděl, že zákazníkem je podnikatel, neboť to má své dopady voblasti DPH.

Tato možnost má zejména své dopady do DPH upřeshraničního prodeje zboží mezi dvěma podnikateli. Proto platformy často vyžadují, aby si prodejci tuto možnost nastavili usvého prodejního účtu. Zároveň ikupující, který se zaregistruje uplatformy, nastaví svůj účet jako podnikatelský. Nastavení pro přeshraniční prodeje či nákupy zboží pro účely podnikání vyžaduje uvedení daňového identifikačního čísla pro účely DPH (DIČ DPH). Uvedením DIČ DPH platforma ví, že zboží je možné také prodávat podnikateli, azvolí isprávný mechanismus fakturace ceny.

1.2Maloobchodní prodej přes vlastní e-shop (B2C)

Maloobchodní prodej zboží předpokládá, že zboží je prodáváno přímo koncovému spotřebitelovi. Jedná se tak ovztah podnikatel-spotřebitel (B2C). Zboží tak již není vrámci podnikatelské činnosti dále prodáváno, ale kupující jej užije pro svoji vlastní konečnou spotřebu.

Maloobchodní elektronický prodej zboží probíhá přes vlastní e-shop prodejce nebo přes tržiště platformy.

Prodej přes vlastní e-shop

Prodejce má vlastní internetové stránky, na kterých provozuje e-shop. Prodejce do svého e-shopu umístí vlastní zboží, čímž prakticky vytvoří nabídku pro budoucí kupující. Jakmile kupující vybrané zboží na e-shopu zakoupí, prodejce samostatně vyřizuje distribuci ke kupujícímu. Jedná se tak oklasický zásilkový prodej podnikatelem koncovému spotřebiteli. Prodejce má obvykle isvé skladovací prostory nebo si je pronajímá aznich zboží odesílá koncovým zákazníkům.

Současně se prodejce může rozhodnout prodávat zboží přes e-shop pouze na domácím trhu nebo ipřeshraničně, ato do jiných členských států EU nebo třetí země. Prodej zboží na domácím trhu znamená, že prodejce prodává zboží pouze ve státě, ve kterém má své sídlo podnikatelské činnosti.

Utohoto modelu prodejce vyřizuje iveškeré činnosti prodeje sám. Zařizuje provoz asprávu e-shopu. Prodejce se musí zabývat také reklamní amarketingovou činností, aby e-shop byl dostupný ve vyhledávačích na internetu aumožnil získat co nejvíce potencionálních zákazníků.

Distribuční služby si může prodejce zajišťovat sám či využít služeb platformy (viz více vkapitole 1.3.3). Při zajišťování vlastními silami to znamená, že musí shánět vhodné přepravce či balicí materiál. Všechny tyto úkony mohou jít na úkor jeho výroby či rozvoje společnosti. Samozřejmě to také znamená náklady na zaměstnance, kteří zboží kdistribuci připraví azajistí přepravu. Výhodou pro prodejce je určitá nezávislost na jakémkoliv prostředníkovi, což pro prodejce znamená zejména ivyšší marži zprodeje zboží.

Do prodeje zboží přes vlastní e-shop lze také zařadit oblíbený obchodní model zvaný „dropshipping“. Dropshipping je model, kdy maloobchodní prodejce nabízí zboží výrobců nebo velkoobchodních dodavatelů, přičemž zboží je zasíláno přímo výrobcem či dodavatelem kupujícímu na základě objednávky maloobchodního prodejce. Maloobchodní prodejce po zákazníkem uskutečněné objednávce objedná zboží uvýrobce či velkoobchodního dodavatele. Výrobce či velkoobchodní dodavatel zboží vyrobí či nakoupí apřímo jej zasílá koncovému spotřebiteli. Maloobchodní prodejce je skutečným prodejcem zboží stím, že nemá žádné skladovací prostory ani žádné své výrobky. Výrobce účtuje velkoobchodní cenu maloobchodnímu prodejci.

Schéma 1.2 Systém fungování obchodního modelu „dropshipping“

Vlastní úprava.

Obchodního modelu „dropshipping“ se také dotýkají nová pravidla DPH účinná od1.7. 2021, neboť velice častým případem je přeprava zboží od maloobchodního prodejce zúzemí mimo EU, tj. ze 3. země. Prodejce využívající formu „dropshippingu“ může nově využít zvláštní režim pro odvod DPH uzásilek obsahujících zboží se skutečnou hodnotou do 150 EUR, azbavit tím zákazníka povinnosti vpodobě celního odbavení zásilky při dovozu zboží.

Prodej cizího zboží

Druhou možností prodeje přes vlastní e-shop je umožnění prodeje cizího zboží. Prodejce umisťuje zboží jiných prodejců na svůj vlastní e-shop, čímž se stává prakticky platformou ajeho e-shop tržištěm. Prodejce zboží od výrobce či velkoobchodního dodavatele nenakupuje adále neprodává koncovému spotřebiteli, ale pouze nabízí prostor ve svém e-shopu jiným prodejcům. Skutečný prodej je mezi výrobcem nebo maloobchodním dodavatelem akoncovým zákazníkem. Platforma, resp. prodejce cizího zboží může opět kombinovat na svém tržiště prodej svého zboží, ale icizího zboží. Prodej cizího zboží je nutné odlišovat od prodeje vlastního zboží formou dropshippingu, neboť udropshippingu prodejce zboží nakoupí od výrobce aprodá koncovému spotřebiteli. Uprodeje vlastního zboží prodejce zboží sám vyrábí či jej nakoupí adále přeprodává, avšak uprodeje cizího zboží prodejce zboží nevyrábí ani nenakupuje, ale skrze svůj e-shop usnadňuje prodej zboží mezi skutečným dodavatelem akoncovým spotřebitelem.

Schéma 1.3 Usnadnění prodeje zboží cizího prodejce

Vlastní úprava.

Příkladem tohoto prodeje nemusí být pouze velké platformy typu Amazon nebo Ebay, ale existuje ispousty menších platforem. Platformou se stane prakticky každý e-shop, který umožňuje na svém tržišti prodávat zboží cizích prodejců. Platforma nenakupuje zboží cizího prodejce, ale pouze poskytuje určitý prostor na tržišti. Celou distribuci zboží kzákazníkovi většinou řeší prodejce sám nebo si distribuční služby nakupuje uplatformy. Protože přes platformy často prodávají prodejci se sídlem mimoúzemí EU, je po nich problematické vymáhat daňové povinnosti. Ztoho důvodu od 1. 7. 2021 budou platit nová pravidla voblasti DPH pro platformy, které usnadňují prodej zboží vEU osobám se sídlem ve3. zemi nebo usnadňují prodej zboží odeslaného ze 3. zemí.

Platformám vzniká povinnost zapojit se do výběru aodvodu DPH uvybraných prodejů zboží, které usnadňují mezi dodavatelem azákazníkem. Platforma, která usnadňuje prodej zboží vrámci EU prodejcům se sídlem mimo EU, se považuje za skutečného dodavatele avzniká jí povinnost odvádět ztohoto prodeje DPH. Druhou situací jsou případy, kdy platforma usnadňuje prodej zboží prodejci usazenému ineusazenému vEU, ale zboží je odesláno ztřetí země, např. zUSA. Pro obě situace platí, že zákazníkem je koncový spotřebitel, nikoliv podnikatel. Platforma se stane pouze pro účely odvodu DPH fiktivním kupujícím zbožím afiktivní prodejcem koncovému spotřebiteli. Skutečné vlastnické právo ke zboží však nikdy nezíská askutečný prodej je mezi skutečným dodavatelem zboží azákazníkem.

Nová pravidla pro platformy se nevztahují na situaci, kdy platforma usnadňuje prodej zboží vrámci EU prodejcům usazeným vEU. Tito prodejci se sídlem vEU, kteří prodávají své zboží přes platformy, postupují dle dosavadních pravidel voblasti DPH, která jsou ve svých parametrech rovněž změněny. Ke změně dochází obzvláště u limitu pro zásilkový prodej zboží koncovým spotřebitelům v rámci EU.

Pro správné pochopení pravidel DPH je nutné rozlišovat, zdali prodejce prodává své vlastní případně skutečně nakoupené zboží koncovému spotřebiteli, nebo je platformou, která pouze nabízí prostor pro prodej cizího zboží. Dokonce lze ikombinace obou variant, kdy platforma prodává isvé vlastní zboží azároveň nabízí prostor pro prodej cizího zboží.

1.3Maloobchodní prodej přes platformu (B2C)

Alternativou prodeje zboží přes vlastní e-shop je použití tržiště platformy. Prodejce se může zbavit zátěže ve formě správy vlastního e-shopu, prodejních nebo distribučních služeb.

Maloobchodní vlastní prodej přes platformu je fenoménem poslední dekády. Tento model získal azískává stále více na své popularitě srozvojem elektronického obchodu. Jedná se opřípady, kdy prodejce nakupuje zboží od svých dodavatelů nebo zboží přímo sám vyrábí anásledně jej prodává přes platformu koncovým spotřebitelům. Prodejce, který používá pro prodej zboží platformu, si může anemusí vybrat ijejí doplňkové služby jako je distribuce či reklama.

Zajišťuje-li distribuci platforma, jedná se odistribuci zboží koncovému spotřebiteli třetí stranou. Taková distribuce se označuje také jako fulfillment nebo logistika třetích stran (3PL– „third-party logistics“). Provozovatel fulfillmentových služeb, resp. distribučních služeb provozuje tyto služby přes distribuční centra, která jsou umístěna vrůzných státech. Obecně funguje fulfillment mezi prodejcem aplatformou následovně:

• Prodejce zalistuje zboží do tržiště platformy.

• Prodejce přemístí auskladní své zboží do distribučního centra platformy.

• Prodejce prodá zboží přes tržiště.

• Platforma přepraví zboží (event. zabalí zboží, etiketuje atd.) kupujícímu.

• Platforma vyřizuje reklamace azákaznickou podporu při přepravě zboží.

Maloobchodní prodej přes platformu rozlišujeme podle zajištění distribučních služeb prodejcem nebo platformou.

1.3.1Vlastní distribuce zvlastního skladu

Základním modelem, ve kterém prodejce využívá pouze prodejní služby platformy, je model vlastní distribuce zvlastního skladu. Distribuční služby si prodejce zařizuje ve vlastní režii. Jedná se např. oslužbu Fulfillment By Merchant (FBM) při používání platformy Amazonu, partnerský prodej Mall Group nebo prodej zboží přes platformu Ebay.

Prodejce zpravidla nemá svůj vlastní e-shop aprodává zboží pouze přes tržiště platformy. Prodejce však může kombinovat oba prodejní kanály, kdy své zboží nabízí na vlastním e-shopu, ale také na tržišti platformy.

Prodejce využívá platformu pouze kzalistování své nabídky zboží. Distribuci zboží si zařizuje samostatně. Platformy si účtují většinou poplatky zprodaného zboží, buď procentuálně zceny prodaného zboží, pevnou částkou za jednotku prodaného zboží či měsíčním paušálem.

Výhodou tohoto systému je kontrola distribuce zboží prodejcem. Zpohledu prodejní části zase získává podstatně větší možnost oslovit více zákazníků přes tržiště platformy prakticky po celém světě. Zároveň také nemá náklady za vedení asprávu vlastního e-shopu, pokud využívá pouze tržiště platformy.

Nevýhodou je snížení obchodní marže prodejce, neboť zkaždého prodaného zboží odvádí poplatek za prodej platformě. Vlastní distribuce znamená náklady na skladovací prostory, zajišťování balicího materiálu, řešení problémů spřepravou či reklamace. Těchto nevýhod vlastní distribuce se lze zbavit tím, že lze využít distribučních služeb platformy. Nově také vznikají ispecializované společnosti či již zavedené přepravní společností rozšiřují svoji nabídku právě oposkytování distribučních služeb spojených sprodejem zboží přes e-shopy.

1.3.2Distribuce platformou zdomácího skladu

Kromě prodejních služeb poskytovaných digitální platformou lze také využívat služeb voblasti distribuce zboží. Prodejce si může zvolit komplexní služby, kdy své zboží bude prodávat přes tržiště platformy azároveň platforma bude vyřizovat icelou distribuci zboží.

Digitální platformy operují ve více členských státech EU, případně ve státech celého světa, ato zejména ztoho důvodu, aby umožnili prodejcům oslovit více kupujících vrůzných státech.

Mezinárodní pojetí elektronického obchodu přes platformy ssebou přináší výhody, protože se prodejce přes platformu může dostat prakticky na všechny trhy světa. Má to však své omezující prvky voblasti DPH, neboť jak jsme si již uvedli, jedná se odaň ze spotřeby azpravidla prodej zboží podléhá dani ve státě spotřeby. Tedy se tímto způsobem prodejce dostane na všechny trhy, ale zároveň musí řešit idaňové otázky.

Aby platformy pokryly téměř veškeré požadavky prodávajících po jejich službách, umožňují často prodejci výběr, do jakých států může být zboží prodáváno. Tím vlastně platformy mohou oslovit jednak prodejce, který chce prodávat přes tržiště pouze ve státě usazení, ale také uspokojí poptávku prodejců, kteří chtějí své zboží prodávat na všech trzích členských států EU nebo celého světa.

Prodejce zboží si může zvolit, zda bude prodávat zboží přes tržiště platformy pouze na domácím trhu, tj. ve státě usazení, nebo bude prodávat přeshraničně do dalších států. Toto rozhodnutí má své důsledky voblasti DPH, které mohou představovat jednak příležitost rozvoje nebo také bariéry obchodu.

Prodej zboží na domácím trhu

Prodejce může prodávat zboží přes platformu pouze vdomácím státě. Jinými slovy to lze také označit za prodej zboží pouze ve státě, ve kterém má prodejce své sídlo podnikatelské činnosti. Ačkoliv zde prodejce přichází ourčitou část potencionálních zákazníků, naopak se mu snižuje administrativní zátěž sřešením daňových, ale inedaňových problémů sprodejem zboží vostatních státech.

Prodej zboží pouze ve státě, ve kterém má prodejce své sídlo, je samozřejmě zpohledu DPH snazší. Zboží je spotřebováno ve stejném státě, jako má prodejce své sídlo, tudíž podléhá pouze pravidlům domácího právního předpisu upravujícího DPH, resp. společným pravidlům DPH platným pro všechny členské státy EU.

Prodejce zboží omezuje umístění distribučního centra platformy, neboť distribuční centra nejsou vždy umístěna vkaždém státě. To může dostat prodejce kpřekážkám, kdy bude muset také řešit pravidla DPH upřeshraničních transakcí, pokud je distribuční centrum umístěno vjiném členském státě EU, než ve kterém má své sídlo. Vdistribučních skladech se centralizuje zboží různých prodejců, které je následně odesíláno zákazníkům ve stejném státě, jako je distribuční centrum, anebo do ostatních států.

Pokud není distribuční centrum digitální platformy ve stejném státě, jako má prodejce své sídlo, je nezbytné zvážit výhodnost zapojení distribuce platformou při prodeji pouze vrámci domácího trhu. Pokud by náklady na přepravu do distribučního centra apoté zpět zákazníkům převyšovaly náklady, které by vznikaly ze zajištění distribuce vlastními silami, pak využití distribučních služeb platformy nemá své opodstatnění.

Platformy dnes již dokáží zdůvodu optimalizace jejich distribučních služeb nabízet téměř stejné náklady za distribuci, jako by si ji zařizoval prodejce sám. Tudíž je možné ivyužívat distribučních služeb platformy istím omezením, že distribuční centrum je vjiném státě. To však přináší překážky voblasti DPH, kdy přesunem zboží do jiného členského státu vznikají prodejci daňové povinnosti.

Přeshraniční prodej zboží do ostatních států

Přeshraniční prodej zboží vostatních státech umožňuje velkého rozvoje internetového prodeje. Kromě prodeje zboží na domácím trhu může povolit prodejce navíc ipřeshraniční prodej do ostatních států, anejen do členských států EU, ale ido států nacházejících se mimo území EU. Jakmile si však prodejce vybere prodej zboží zdomácího skladu do ostatních států, pak si může platforma účtovat přeshraniční poplatek. Tento přeshraniční poplatek je zpravidla vyšší než poplatek za distribuci ve státě, kde je umístění domácí sklad. Na druhou stranu prodejce získává možnost prodat zboží zákazníkům ivdalších státech. Navíc vpřípadě, kdy je distribuční centrum ve stejném státě, jako má své sídlo, pak se také zbavuje daňových povinností zdůvodu přesunu zboží vrámci distribučních center vrůzných státech.

Nicméně voblasti DPH to přináší prodejci další překážky, neboť prodejce musí řešit odvod DPH vkaždém státě, ve kterém prodá zboží. Tato překážka nabývá na významu úpravou dosavadních pravidel DPH voblasti prodeje zboží na dálku, resp. zásilkového prodeje od 1. 7.2021. Na druhou stranu změny přináší efektivní řešení této překážky vpodobě možnosti odvodu DPH splatného vkaždém členském státě pouze vjednom členském státě přes zvláštní režim pro odvod DPH (viz kapitola 3.).

Upřeshraničního prodeje zboží do ostatních států si prodejce může zvolit, zda využije kdistribuci pouze jeden či více distribučních skladů umístěných vrůzných státech.

Nejjednodušším způsobem při použití distribučních služeb je volba pouze jednoho distribučního skladu vjednom státě, ato ideálně ve stejném státě, jako má prodejce své sídlo. Jedná se např. osituaci, kdy český prodejce se sídlem vPraze si zvolí za domácí sklad distribuční centrum umístěné vČeské republice. Pouze ztohoto skladu je zasíláno zboží zákazníkům vČeské republice ado všech ostatních států EU. Může nastat isituace, kdy platforma nemá své distribuční centrum vČeské republice, ale např. vNěmecku. Ipřesto může český prodejce usazený vPraze využít distribučních služeb platformy. Nicméně prodejci to způsobí další daňové povinnosti voblasti DPH zdůvodu přesunu zboží zČeské republiky do Německa.

Příkladem distribučních služeb zdomácího skladu smožností přeshraničního prodeje může být tzv. služba European Fulfilment Network (EFN) od Amazonu. Tohoto přeshraničního poplatku je možné se zbavit využitím služeb PAN– European FBA od Amazonu, které poskytují přeshraniční prodej zboží do ostatních států EU zlibovolného distribučního centra platformy.

Obrázek 1.1 European Fulfillment Network od Amazonu

Zdroj: https://images-na.ssl-images-amazon.com/images/G/29/FBA/CMS/selling_internationally-EFN._SL1280_FMpng_V528842412_.png

Pokud prodejce využije služby distribuce zboží digitální platformou, může si zvolit, vjakých státech bude jeho zboží skladováno. Také si může zvolit, do jakých zemí lze zboží prodat azasílat. Tyto dvě možnosti však mají isvé daňové důsledky, neboť platformy vpřípadě volby více možnosti uskladnění vdistribučních skladech, mohou přemisťovat zboží libovolně mezi sklady vrůzných státech.

1.3.3Distribuce platformou zlibovolného skladu

Pokud chce být skutečně prodejce co nejblíže svým zákazníkům aumožnit jim dodání vnejkratším termínu, je možné využít distribučních služeb zlibovolného distribučního centra platformy.

Prodejce si zvolí pouze jedno domácí distribuční centrum, ve kterém budou jeho zásilky centralizovány, ale zdůvodu optimálního arychlého doručování, platforma část zásilek přesune ido distribučních center vjiných státech. Důvodem přemisťování zboží je rychlejší doručování zboží aoptimálního vytížení distribučních center platforem.

Distribuční služby zlibovolného skladu digitální platformy představují pro prodejce maximální využití distribučních aprodejních služeb digitální platformy. Prodejce získává možnost prodávat přes všechny tržiště platformy arychle distribuovat své zboží ve všech státech.

Tím, že prodejce umožní platformě své zboží přesouvat libovolně mezi svými distribučními sklady, platforma může lépe optimalizovat své náklady na přepravu ana provoz distribučních center. Ztoho důvodu často isnižuje poplatky za přeshraniční prodej zboží. Platforma přistupuje kpřeshraničnímu prodeji zboží jako kdomácímu prodeji na jednotlivých tržištích, ukterých je poplatek za distribuce nižší.

Obrázek 1.2 Pan-European Fulfillment od Amazonu

Obrázek 1.3 Central European Programme od Amazonu

Table of Contents

Seznam použitých zkratek

Předmluva

1. Obchodní modely při prodeji zboží přes e-shop

1.1 Velkoobchodní prodej (B2B)

1.2 Maloobchodní prodej přes vlastní e-shop (B2C)

1.3 Maloobchodní prodej přes platformu (B2C)

1.3.1 Vlastní distribuce z vlastního skladu

1.3.2 Distribuce platformou z domácího skladu

1.3.3 Distribuce platformou z libovolného skladu