Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Claudia Lorenz-Ladener

Sklepy

Stavba zahradních sklepů na ovoce a zeleninu

Z německého originálu Naturkeller, vydaného nakladatelstvím

Ökobuch Verlag GmbH v roce 2020, přeložil Jan Matuška

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

obchod@grada.cz, www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401,

jako svou 7960. publikaci

Odpovědná redaktorka Eva Škrabalová

Sazba a jazyková korektura Martina Mojzesová

Obálka Martin Dubský

Počet stran 144

První vydání, Praha 2021

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2021

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2021

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-271-4134-0 (ePub)

ISBN 978-80-271-4133-3 (pdf)

ISBN 978-80-271-1700-0 (print)

Chladné sklepy

… neboť v domě jsou sklepy studené, na slunci vína ohnivá a na každé velké hvězdě najde se vinárna.

Dříve se domy stavěly jen zřídkakdy bez sklepů. Upouštělo se od nich jen v případě, že by sklep mohla ohrozit spodní voda nebo pokud stavbu komplikovalo skalnaté podloží. Sklepní prostory byly důležité ze dvou důvodů: jednak vytvářely zónu, která vyrovnávala teplotní a vlhkostní rozdíly mezi půdou a navazujícími obytnými prostorami, a jednak sloužily k uchovávání potravin a dalších zásob. Sklepy, které byly zcela nebo z velké části pod zemí, poskytovaly v teplých ročních obdobích chlad a v zimě nezamrzaly. Slovo sklep (v němčině Keller, v angličtině cellar) pochází z latinského celarium, což neznamená nic jiného než zásobárnu nebo spižírnu.

Také dnes je většina novostaveb vybavena sklepem. V důsledku změn životního stylu a bydlení však požadavky na využití suterénu značně narostly. Vysoké ceny pozemků a staveb vyžadují koncepty domů, které maximálně šetří prostor a plochu. Proto se prostory, které byly dřív běžně v přízemí, přesouvají do sklepů. Suterény se zpravidla stavějí tak, aby byly nejen co nejsušší, většinou jsou také vybaveny tepelněizolační vrstvou, aby je bylo možné úsporně vytápět.

Tím se sklepy bohužel staly nepoužitelnými pro svou „tradiční“ roli, totiž pro skladování čerstvých zahradních produktů. Pokud mají ovoce, zelenina a brambory vydržet delší dobu čerstvé v přirozeném stavu, potřebují nízkou teplotu a vysokou relativní vlhkost vzduchu.

Chladničky a mrazničky však nemohou „staromódní“ sklep pro zásoby nahradit.

Existuje několik dobrých důvodů, proč dnes znovu roste zájem o sklepní prostory. Stále více lidí chce jíst ovoce a zeleninu bez škodlivých látek, a pokud někdo vlastní zahradu, ví, za jakých podmínek své plodiny vypěstoval. Ale i rodiny, které zahradu nemají, dbají více na kvalitu potravin a na způsob jejich produkce. Lidé proto začali nakupovat ve větších množstvích přímo u zemědělců, a proto potřebují mít doma dobré místo k uskladnění. Další důvod, proč jsou chladné prostory pro zásoby opět v oblibě, představuje fakt, že tento způsob skladování čerstvého ovoce a zeleniny je nejen nenáročný na práci, plody si navíc zachovávají vysoké množství vitaminů a živin. A v neposlední řadě je skladování čerstvých výpěstků v přirozeně chladném sklepě jistě energeticky nejúspornější metodou uchovávání zásob. „Staromódní“ sklepy pro zásoby z dřívějška dnes představují technologii budoucnosti, protože skladování ovoce a zeleniny šetrné vůči klimatu pomáhá snižovat produkci oxidu uhličitého.

Existuje celá řada možností, jak si tyto prostory pořídit. Liší se především náklady na stavbu. U všech variant však rozhoduje o jejich kvalitě v zásadě jediný požadavek: teplota vzduchu a jeho vlhkost ve skladovacím prostoru.

Proto si hned v úvodu knihy krátce vysvětlíme, proč jsou tyto klimatické faktory pro bezztrátové skladování čerstvých výpěstků tak důležité. Dále si ukážeme různé konstrukční možnosti uskladnění potravin. Počínaje sklepy venku, které si pořídíte relativně snadno (viz kap. 2), až po více nebo méně nákladné domácí sklepy a masivní volně stojící sklepy (viz kap. 3). V kapitole 4 pak budou následovat příklady přírodních sklepů, které nám představí jejich stavitelé. Bernhard Nixdorf podrobně vysvětlí, jak lze z teplého sklepa dodatečně vytvořit chladný sklep pro zásoby. Když se vybudování přírodního sklepa zohlední už při plánování novostavby, jsou náklady navíc ve srovnání s variantou původního (teplého) sklepa jen nepatrně vyšší, zvlášť když postupujeme svépomocí.

Někdy má na pozemku dodatečně vzniknout dílna, malá stáj, garáž nebo terasa. Proč pod takovým prostorem nevybudovat sklep? August a Veronika Jägerovi postavili pod svou dílnou sklep z přírodních kamenů, aby měli konečně studený prostor pro přezimování čerstvých zásob pro šestičlennou rodinu. August Jäger byl o praktičnosti přírodního sklepa natolik přesvědčen, že o několik let později vystavěl druhý takový pod několikapatrovou zimní zahradou svého domu. Poté co Otto-Christian Giercke navrhl a vypracoval plány pro řadu přírodních sklepů včetně větších pro sdružení zemědělských výrobců, postavil sklep pro sebe a svou rodinu jako užitečný prostor pod terasou.

U pasivních domů najdeme přírodní sklepy zatím jen zřídka. Že je možné propojit konstrukční požadavky na pasivní dům s vestavbou přírodního sklepa, se ukázalo v roce 2003, kdy vznikl pasivní dům Ute a Stephana Langbeinových.

Jestliže máte k dispozici dostatečně velký pozemek, je někdy lepší upřednostnit samostatně stojící sklep. A nehrozí-li zaplavení vodou, lze stavbu zabudovat částečně do země. Carl-Heinz Buck ukáže, jak lze volně stojící sklep včlenit do krajiny a jak snadno ho lze postavit (viz kap. 4).

Také přírodní sklep vystavěný v roce 2003 na pozemku Centra ekologické výchovy Hollen s venkovskou zahradou a ovocným sadem v obci Ganderkesee dobře slouží.

Sklep na brambory rodiny Holdsteinových padl za oběť rekonstrukci jejich starého domu. Andreas Holdstein tedy asi za 100 hodin postavil na svažitém pozemku volně stojící sklep izolovaný slámou. Výsledek byl tak přesvědčivý, že stejným způsobem postavil také vinný sklep pro svého bratra v Odenwaldu.

Také v přírodním sklepě Karin Bucherové a Matthiase Hosseho vybaveném klenutými prefabrikovanými stropními prvky dokáže zahradní sklizeň skvěle přezimovat. Navíc majitelé svůj sklep velmi ocení jako prostornou „druhou chladničku“ na jídla a nápoje před většími oslavami…

Staufen, v březnu 2011,

Claudia Lorenzová-Ladenerová

1Klimatické podmínky pro skladování čerstvých výpěstků

Trvanlivost akvalitu skladovaného ovoce azeleniny zásadně ovlivňují klimatické podmínky ve skladovacím prostoru. Jsou to především:

•teplota vzduchu;

•vlhkost vzduchu;

•proudění vzduchu;

•složení vzduchu.

Teplota vzduchu

Zklimatických činitelů je při skladování ovoce azeleniny zvláště důležitá teplota vzduchu.

Při nízkých teplotách totiž vzahradních produktech probíhají biologicky účinné reakce pomaleji, tzn. zpomalí se proces zrání. Tím lze prodloužit dobu skladování (obr. 1.1 a1.2). Kromě toho nižší teploty vzduchu zamezují mikrobiálním procesům, atím ihnilobě.

1.1 Vliv teploty na dýchací aktivitu hrušek odrůdy „Williams Christ“. Zdroj (4)

1.2 Vliv teploty skladování na trvanlivost jablek ahrušek. Zdroj (4)

Pokles teploty je však smysluplný jen do určité meze, protože pro většinu druhů ovoce azeleniny nejsou teploty pod bodem mrazu přínosné (tab. 1). Obecně je zelenina méně náchylná kpoškození mrazem než ovoce. Krátkodobý mráz neuškodí např. mrkvi, celeru nebo růžičkové kapustě, pórek ahlávkovou kapustu lze skladovat delší dobu bez poškození dokonce při teplotách –1,5 až –2 °C.

Nejpříznivější teploty skladování vždy závisejí na druhu aodrůdě ajsou většinou tak nízké (viz kap. 5 Skladování čerstvých výpěstků, , že je vpřírodním sklepě nelze udržet dlouhodobě. Proto se při komerčním skladování prosadilo používání chladicích zařízení. Při něm je žádoucí, aby teploty uskladnění co nejméně kolísaly (optimálně ±0,5 °C), protože výkyvy teploty ovlivňují látkovou výměnu učerstvých zásob, kondenzaci vody arelativní vlhkost vzduchu ve skladovacím prostoru (obr. 1.3).

Při udržování soukromých zásob většinou není cílem uchovat ovoce azeleninu co nejdéle, protože sdobou uskladnění se přirozeně zmenšuje množství hodnotných látek (vitaminů, kyselin asacharidů atd.), které rostlinné produkty obsahují (viz také kap. 5). Teploty vzduchu vtěchto sklepech větraných čerstvým vzduchem, které se vzimě pohybují okolo +5 °C av létě okolo +10 °C, jsou plně dostačující. Tyto teploty dostačují zpravidla ktomu, aby většina skladovatelných druhů ovoce azeleniny vydržela až do následující sklizně.

1.3 Vzájemné vztahy mezi teplotou arelativní vlhkostí vzduchu. Zdroj (4)

Kolísání teploty způsobenému vnějším vzduchem, které je sčasovým posunem patrné iv půdě (viz kap. 3, podkapitola Teploty v půdě), se vpřírodním sklepě nedá zabránit. Pomoci může např. přikrytí skladovaných potravin acílené větrání (využití chladnějšího nočního vzduchu azabránění proudění teplého vzduchu zvenčí během dne). Tím lze dosáhnout vyrovnanějšího průběhu kolísání teplot.

Tabulka 1 Optimální skladovací podmínky. Zdroj (5)

Kultury

Přibližná doba skladování při optimálních skladovacích podmínkách

Optim. skladovací podmínky

Teplota [°C]

Vlhkost

vzduchu [%]

Brambory

do 1 roku

3–1

85–95

Bílé hlávkové zelí

do další sklizně

0 až –1

90–97

Květák

do května

0,5–0

85–90

Růžičková kapusta

do května

1–0

90–95

Kedlubny

do další sklizně

2–0

90–95

Tuřín

do další sklizně

2–0

90–95

Mrkev

do další sklizně

1–0

90–95

Petržel

do další sklizně

1–0

90–95

Celer

do další sklizně

1–0

90–95

Pastinák

do další sklizně

1–0

90–95

Řepa salátová

do další sklizně

1–0

90–95

Ředkev

do další sklizně

1,5–0,5

85–90

Křen

do další sklizně

4–0

85–90

Pórek

do ledna

0,5–0

85–90

Česnek

do 1 roku

1–0

70–75

Špenát, salát

2–3 týdny

0,5–0

90–95

Rajčata, zelená ažlutá

2–3 měsíce

12–10

80–85

Rajčata, červená

do 1 měsíce

0,5–0

85–90

Okurky

3–4 týdny

1–0,5

85–90

Melouny

do května

1–0

85–90

Dýně

do 1 roku

14–01

70–75

Jablka

do 1 roku

1 až –0,5

85–95

Hrušky

do května

1–0

85–90

Meruňky

do 1 měsíce

0,5–0

85–90

Broskve

do 2 měsíců

0,5–0

85–90

Švestky

do 2 měsíců

0,5–0

85–90

Třešně

do 2 týdnů

0,5–0

85–90

Vinná réva

do května

1–0

80–90

Jahody

do 2 týdnů

0,5–0

85–90

Maliny

2–3 týdny

0,5–0

85–90

Angrešt

do 2 měsíců

0,5–0

85–90

Meruzalka

do 2 měsíců

0,5–0

85–90

Pomeranče

do července

5–4

80–85

Mandarinky

do května

3–2

80–85

Citrony

do července

5–4

80–85

Vlhkost vzduchu

Vedle vnitřní teploty je při skladování velmi důležitá také vlhkost vzduchu. Čerstvé výpěstky se obecně skládají asi ze 75 až 95 % zvody, která je prostřednictvím jejich buněk neustále vkontaktu se vzduchem ve skladovacím prostoru. Jestliže je tedy vlhkost vzduchu vmístnosti příliš nízká, dochází vplodinách setrvale kúbytku vlhkosti, vysušují se, scvrkávají nebo vadnou. Příliš velká vlhkost vede zase ke vzniku plísní ak hnilobě.

Schopnost vzduchu absorbovat vlhkost závisí na teplotě, se zvyšující se teplotou stoupá. Vlhkost nasycení měřená vg/m^3 udává maximální množství vodní páry, které se může při určité teplotě vstřebat. Relativní vlhkost vzduchu udává skutečnou procentuální hodnotu nasycení vzduchu. Padesátiprocentní relativní vlhkost tak například znamená, že vzduch obsahuje poloviční množství vodní páry, kterou by mohl při dané teplotě maximálně vstřebat. Vzduch zcela nasycený vodní párou má relativní vlhkost 100 %.

Obecně je ve skladovacích sklepech žádoucí relativní vlhkost vzduchu mezi 85 a95 %. Optimální vlhkost vzduchu přitom závisí na druhu ovoce nebo zeleniny. Tabulka 1 uvádí podrobné hodnoty. Např. listová zelenina má kvůli velké povrchové ploše tendenci kvysokému odpařování buněčné vody, aměla by se proto skladovat při vysoké relativní vlhkosti (přes 95 %), zatímco např. cibule je díky pergamenovitým slupkám před ztrátou vody skutečně dobře chráněna, aproto potřebuje poměrně suché uskladnění, tzn. relativní vlhkost vzduchu 70 až 75 %.

Pro sledování vlhkosti vzduchu ve sklepě je nejlepší pověsit vlhkoměr (obr. 1.4) co nejvíce doprostřed místnosti.

Schopnost vzduchu absorbovat vlhkost klesá spolu sklesající teplotou. Jestliže do chladného sklepa proudí vnější teplý vlhký vzduch apřitom se ochlazuje, může relativní vlhkost vzduchu stoupnout podle teploty ve sklepě až na hodnotu blízkou 100 %. Jestliže teplota vzduchu, např. na studených stěnách, poklesne ještě více, neudrží se vlhkost ve vzduchu vplynném skupenství ačástečně se srazí jako kondenzát (rosa).

Teplota, při níž vodní pára kondenzuje, se nazývá rosný bod. Vtabulce 2 můžeme vidět, že např. při vnitřní teplotě +6 °C avlhkosti vzduchu 85 % začne voda kondenzovat tehdy, když vnitřní teplota klesne na +3,62 °C.

1.4 Kombinovaný přístroj pro měření teploty avlhkosti. Zdroj (6)

Když vezmeme vúvahu, že vpřírodním sklepě chceme mít na jednu stranu nízké teploty avysokou relativní vlhkost vzduchu ana druhou stranu si má vzduch podržet co nejnižší maximální vlhkost vzduchu, pak je jasné, že čím nižší bude teplota, tím snáze dojde ke kondenzaci, tedy kpocení. Kondenzace začíná vždy na nejstudenější ploše. Aby se co nejvíce zabránilo pocení (asamozřejmě aby se předešlo nežádoucímu zvýšení teploty ve sklepě), větrají se sklepní prostory vteplých ročních obdobích nejlépe jen během několika (málo) chladných nočních hodin.

Kpocení však může dojít iv zimě, když je velmi nízká vnější teplota astrop např. usklepů, na kterých nic nestojí, je nedostatečně tepelně izolován. Ten je pak většinou nejstudenější hraniční plochou, na které nejsnáze kondenzuje voda. Zabrání se tomu tím, že se tepelná izolace stropu vyměří tak velkoryse, aby teplota na spodní straně stropu sklepa nikdy neklesla pod teplotu rosného bodu vzduchu ve sklepě, ato ani při velmi nízkých vnějších teplotách.

Tabulka 2 Teplota rosného bodu vzduchu orůzné teplotě arelativní vlhkosti. Zdroj (7)

Teplota vnitřního vzduchu [°C]

Teplota rosného bodu [°C]

při relativní vlhkosti vzduchu

50 %

60 %

70 %

80 %

85 %

90 %

95 %

–10

–17,45

–15,68

–13,95

–12,50

–11,95

–11,10

–10,60

–5

–12,95

–10,93

–8,93

–7,60

–6,94

–6,18

–5,61

–2

–10,06

–7,94

–6,26

–4,67

–3,85

–3,15

–2,93

±0

–8,21

–6,10

–4,26

–2,59

–1,99

–1,42

–0,67

2

–6,56

–4,40

–2,48

–0,98

–0,26

0,47

1,20

4

–4,88

–2,61

–0,88

0,78

1,62

2,44

3,20

6

–3,07

–1,05

0,85

2,72

3,62

4,48

5,38

8

–1,61

0,67

2,83

4,77

5,66

6,48

7,32

10

0,02

2,53

4,79

6,79

7,65

8,45

9,31

12

1,84

4,46

6,74

8,69

9,60

10,48

11,33

14

3,76

6,40

8,67

10,71

11,64

12,55

13,36

16

5,59

8,29

10,61

12,66

13,63

14,58

15,54

18

7,43

10,12

12,44

14,56

15,41

16,31

17,25

20

9,30

12,00

14,40

16,46

17,44

18,36

19,18

Tabulka 3 Koeficienty kapilární nasákavosti některých materiálů. Zdroj (7)

Materiál

Koeficient kapilární nasákavosti w

kg/(m^2·h0,5)

Plná cihla

20–30

Vápenopísková tvárnice

4–8

Pemzobeton

1,5–2,5

Plynobeton

4–8

Sádrokartonové desky

35–70

Vápenná omítka

7

Vápenocementová omítka

2–4

Cementová omítka

2–3

Emulzní barva

0,05–0,2

Vlhkost vzduchu lze vpřírodním sklepě obecně ovlivnit snáze než teplotu, protože mimo jiné závisí také na použitém materiálu avlhkosti okolní zeminy. Např. cihlové stěny díky své akumulační schopnosti lépe udrží vyšší arelativně rovnoměrnou vlhkost vzduchu než stěny zbetonu (tabulka 3). Stejně tak jsou příznivé podlahy zpěchovaného jílu nebo cihlové dlažby (viz kap. 3). Vtakto postavených sklepech apředevším jsou-li do velké míry obklopeny zeminou, lze obvykle dosáhnout požadované relativní vlhkosti vzduchu bez dalších opatření. Pokud by byla vlhkost vzduchu příležitostně příliš vysoká, lze ji většinou regulovat větráním. Vlhký vzduch se vmístnosti shromažďuje vždy nahoře, je lehčí než suchý vzduch, alze jej proto dobře odvětrávat.

Oproti tomu vzduch vpřízemních skladovacích prostorách nebo ve výše položených betonových sklepech bývá podle zkušenosti spíše příliš suchý než příliš vlhký.

Zvýšení vlhkosti vzduchu lze např. snadno dosáhnout – ikdyž trochu nepohodlně – tím, že do místnosti postavíte nádobu svodou nebo vodou skropíte podlahu.

Ve Švýcarsku se doporučuje použít pro uskladnění ovoce jako podklad mech (1). Udržuje rovnoměrnou vlhkost akromě toho by měl snižovat nebezpečí tvorby plísně aabsorbovat malá množství plynu, především etylenu, který urychluje dozrávání ovoce. Další jednoduchá opatření pro zvýšení vlhkosti vzduchu:

•kořenovou zeleninu skladujte ve vlhkém písku;

•ovoce zabalte do plastové fólie nebo do olejového papíru;

•omezte větrání na nutné minimum.

1.5 Intenzita dýchání astadia vývoje plodu ujablka. Zdroj (4)

Tip pro uskladnění plodů

Předejděte příliš brzké nebo opožděné úrodě aneuskladňujte příliš malé plody, protože kvůli svému velkému povrchu odpaří více vody než větší kusy.

Proudění vzduchu asložení vzduchu

Venkovní vzduch se běžně skládá asi z0,03 % oxidu uhličitého (CO_2), 21 % kyslíku (O_2) aasi 78 % dusíku (N_2).

Zelenina aovoce jsou živé organismy, jejichž látková výměna pokračuje ipo sklizni (obr. 1.5). Stejně jako lidé azvířata přeměňují rostliny část cukru (fruktózy) přijímáním kyslíku na oxid uhličitý. Při uskladnění většího množství ovoce azeleniny mění jejich látková výměna složení vzduchu vmístnosti. Musí se proto větrat, jelikož „dýchání“ čerstvých výpěstků urychluje dozrávání plodů anapomáhá hnití.

Intenzita dýchání se liší podle druhu rostliny ateploty (tab. 4). Proces dozrávání se tedy zpomaluje nejenom nízkými teplotami okolního prostředí avysokou vlhkostí vzduchu, ale také dostatečným prouděním vzduchu vmístnosti, které odvádí vzduch obohacený látkami zrostlin podporujícími dozrávání.

Jako pohon proudění vzduchu lze vzásadě využít přirozené proudění (stoupání teplejšího, resp. vlhčího atím lehčího vzduchu). Ve skladovacích prostorách chlazených čerstvým vzduchem se ovládá prostřednictvím vestavěných kanálů pro přívod aodvod vzduchu snastavitelným otvory.

Bohužel při přirozeném větrání nelze přesně změřit velikost výměny vzduchu. Musí se nastavit případ od případu podle sledování teploměru avlhkoměru. Tento problém řeší nedostatečně ipoužití teplotou řízeného ventilátoru – nehledě na spotřebu energie navíc.

Vprůmyslovém skladování čerstvých produktů se od roku 1928 složení vzduchu reguluje (tzv. „CA sklady“; CA – controlled atmosphere nebo také skladování vřízené atmosféře). Zelenina aovoce se skladují vprostoru vybaveném chladicími agregáty, přičemž se kvůli prodloužení doby skladování mění poměr oxidu uhličitého akyslíku ve vzduchu vmístnosti. Tento princip je založen na poznatku, že rostliny aplody vydávají bezmála stejně oxidu uhličitého, jako přijímají kyslíku. Koncem 19. století se zjistilo, že když se podstatně sníží koncentrace kyslíku vokolním vzduchu, zpomalí se látková výměna rostlinných produktů.

„Vjistém smyslu se CA skladování provádělo mnoho let metodou pokusu aomylu. Do jisté míry bylo předchůdcem CA skladování zakopávání sudů sjablky do země ajejich zasypávání zeminou aodpadky. To samé platí pro přepravu ovoce vnevětraných lodních prostorách.“ (2)

Složení vzduchu lze do jisté míry řídit iv přírodním sklepě, zvláště když je příliš sucho ateplo, atak prodloužit trvanlivost některých potravin (především jablek, hrušek atd., srovnej kap. 5). Dříve se toho dosahovalo tím, že se plody jednotlivě balily do hedvábného papíru. To je chránilo nejen před otlačením anáslednými infekcemi (přičemž se tak snížilo také vypařování as ním spojené vadnutí) – papírový obal také bránil především provzdušnění. Produkty látkové výměny vnízké koncentraci urychlují zrání, ale kvůli chybějícímu větrání dosahují tak vysoké koncentrace, že mají konzervační účinky.

„Žádný živý tvor nedokáže žít ve vlastních sekretech. Stejně tak ovoce vlastními vyměšovanými látkami prakticky zastaví procesy dozrávání.“ (3)

Nevýhodou kusového balení ovšem není jen to, že balení je časově náročné aspotřebuje mnoho papíru, ale také lze těžko odhalit závadné plody.

Snazší je skladování vřízené atmosféře smrazicími pytli vhodnými pro potraviny, které pojmou několik kilogramů ovoce najednou (vybírejte pouze zcela bezchybné, dobře vyvinuté plody). Než se ovoce rozdělí podle tříd anaplní do pytlů, mělo by strávit několik dní volně ve sklepě, aby se přizpůsobilo teplotě. Pytle se skladují uzavřené, jemné srážení vlhkosti uvnitř pytle je normální. Takto se dozrávání podstatně zpomalí adoba skladování prodlouží.

Tabulka 4 Měrná tepelná kapacita avydechované teplo ovoce azeleniny. Zdroj (8)

Druh ovoce/ zeleniny

Měrná tep. kap. [kcal/(kg·°C)]

Vydechované teplo [kcal/kg za 24 hodin] při

0 °C

2 °C

5 °C

10 °C

15 °C

20 °C

Jablka (raná)

0,87–0,92

0,20–0,38

0,29–0,43

0,32–0,65

0,84–1,25

1,10–1,90

0,88

–

Table of Contents

Chladné sklepy

1 Klimatické podmínky pro skladování čerstvých výpěstků

Teplota vzduchu

Vlhkost vzduchu

Proudění vzduchu a složení vzduchu