Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Edice Finanční řízení

Ing. Petra Růčková, Ph.D.

Finanční analýza

metody, ukazatele, využití v praxi

6. aktualizované vydání

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing.

Vydala GRADA Publishing, a.s.

GRADA Publishing: tel.: 234 264 401, fax: 234 264 400, www.grada.cz

U Průhonu 22, Praha 7, jako svou 7110. publikaci

Foto na obálce allphoto.cz

Grafická úprava obálky Ondřej Mikulecký

Sazba Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 160

Šesté vydání, Praha 2007, 2008, 2010, 2011, 2015, 2019

Vytiskla Tiskárna v Ráji, s.r.o., Pardubice

© GRADA Publishing, a.s., 2019

ISBN 978-80-271-2757-3 (ePub)

ISBN 978-80-271-2633-0 (pdf)

ISBN 978-80-271-2028-4 (print)

Úvod

Konkurenční prostředí umožňuje zdravé fungování pouze firmám, které dokonale ovládají nejen obchodní stránku podnikatelské činnosti (odbyt výrobků a služeb je bezesporu smyslem existence každé firmy), ale také stránku finanční, která hraje velmi významnou roli. Pokladem každého podniku je pak schopný účetní a právě účetnictví vypovídá ledacos o firmě jak uvnitř, tak i navenek. V účetnictví je uložena celá řada informací, které přebírají další ekonomické subjekty a zpracovávají je na základě různých analytických postupů.

Finanční analýza nabízí celou řadu metod, jak hodnotit finanční zdraví firmy, přičemž vybrané ukazatele finanční analýzy velmi často tvoří součást hodnocení firmy při získávání bankovních úvěrů a jiných finančních zdrojů pro zajištění fungování firmy. Finanční analýza je zajímavá v tom, že umožňuje vlastní úsudek ke každé situaci, která ve firemním hospodaření nastane. Každý názor může být správný, ale je nezbytně nutné, aby byl vždy podložen správným argumentem. Právě z tohoto důvodu je nesmírně důležité, aby byly jednotlivé vztahy dobře pochopeny, neboť jen tak mohou být dále kvalitně využívány. Jedním ze způsobů využití finanční analýzy je zapracování jejích výsledků do rozhodování o financování dalších projektů a do finančního plánování, které je v tržním hospodářství nedílnou součástí efektivního řízení firmy.

Kniha názorným způsobem vysvětluje, jak pracovat se základními finančními výkazy při zpracovávání finanční analýzy, jaké metody je možno použít v podnikatelské praxi. Důraz je kladen na nejužívanější metodu v podmínkách našeho podnikání, a to na analýzu poměrovými ukazateli. V návaznosti na účetní výkazy a finanční analýzu je rovněž koncipován finanční plán. V rámci publikace je uveden také názorný příklad, který ukáže, jak s daty pracovat a co je možné z nich vyčíst. Ukazuje rovněž, že je možné zpracovat analýzu s využitím běžně dostupného softwaru. Publikace je určena pro širokou podnikatelskou veřejnost, neboť jak malé firmy, tak i velké firmy potřebují pro své kvalitní vedení znát skutečnou finanční situaci.

autorka

1.Co je finanční analýza ak čemu slouží?

Vsoučasnosti se neustále mění ekonomické prostředí aspolu stěmito změnami dochází ke změnám rovněž ve firmách, které jsou součástí tohoto prostředí. Úspěšná firma se při svém hospodaření bez rozboru finanční situace firmy již neobejde. Nejčastější rozborová metoda – finanční ukazatele – zpracovaná vrámci finanční analýzy se využívá při vyhodnocování úspěšnosti firemní strategie vnávaznosti na ekonomické prostředí (vnávaznosti na změny tržní struktury, konkurenční pozice, respektive celkové ekonomické situace ve firmě).

Existuje celá řada způsobů, jak definovat pojem „finanční analýza“. Vzásadě nejvýstižnější definicí je však ta, která říká, že finanční analýza představuje systematický rozbor získaných dat, která jsou obsažena především vúčetních výkazech. Finanční analýzy vsobě zahrnují hodnocení firemní minulosti, současnosti apředpovídání budoucích finančních podmínek.

Schéma 1 Časové hledisko hodnocení informací

Hlavním smyslem finanční analýzy je připravit podklady pro kvalitní rozhodování ofungování podniku. Je zřejmé, že existuje velmi úzká spojitost mezi účetnictvím arozhodováním opodniku. Účetnictví předkládá zpohledu finanční analýzy do určité míry přesné hodnoty peněžních údajů, které se však vztahují pouze kjednomu časovému okamžiku, atyto údaje jsou víceméně izolované. Aby mohla být tato data využita pro hodnocení finančního zdraví podniku, musí být podrobena finanční analýze.

Původ finanční analýzy je pravděpodobně stejně starý jako vznik peněz. Vlastí finanční analýzy jsou podle dostupných pramenů Spojené státy americké, nicméně vpočátcích se jednalo pouze oteoretické práce, které spraktickou analýzou neměly nic společného. Prakticky jsou analýzy využívány už po několik desetiletí. Finanční analýzy se přirozeně vyvíjely podle doby, ve které měly fungovat. Struktura těchto analýz se podstatným způsobem změnila vdobě, kdy se do značné míry začaly využívat počítače, neboť vtom smyslu se změnily imatematické principy adůvody, které vedly kjejich sestavování.

Finanční analýzy se zpočátku vyznačovaly především tím, že znázorňovaly absolutní změny vúčetních výsledcích. Později se však ukázalo, že rozvaha avýkaz zisku aztráty jsou zdrojem kvalitních informací pro zjišťování úvěrové schopnosti podniků. Primárně šlo ozachování likvidity podniku atím io schopnost přežít. Lze tedy říci, že Spojené státy americké jsou také kolébkou zpracování odvětvových přehledů, které jsou vytvářeny na základě rozvah avýkazů zisku aztráty jednotlivých společností.

VČechách lze za počátek finančních analýz označit počátek tohoto století, kdy se poprvé vliteratuře objevuje pojem „analýza bilanční“ ve spise Bilance akciových společností, který sepsal prof. dr. Pazourek. Jak už znázvu vyplývá, období před druhou světovou válkou je ve znamení bilančních analýz. Po druhé světové válce se pak začíná objevovat pojem „finanční analýza“ pro rozbor finanční situace podniku, odvětví nebo státu, ikdyž vnašich podmínkách se tohoto pojmu začíná hojně používat až po roce 1989. Samozřejmě že se zde projevil vliv americké abritské terminologie. VNěmecku se pro finanční analýzu používá inadále pojem „bilanční analýza“, respektive „bilanční kritika“ – zahrnuje hodnocení všech dokumentů, tj. rozvahy, výkazu zisku aztráty, příloh avýroční zprávy.

Finanční analýza má vzemích srozvinutou tržní ekonomikou dlouhodobou tradici aje neoddělitelným prvkem podnikového řízení. Rovněž vČeské republice se vposledních patnácti letech stala oblíbeným nástrojem při hodnocení reálné ekonomické situace firmy. Finanční výsledky se stávají základním kritériem ekonomických rozhodnutí apodnikové finance získávají nové postavení – dostávají se do centra pozornosti všech podnikatelů. Jsou velmi významné nejen pro strategické řízení firmy voblasti finančního managementu, ale např. ipři hodnocení avýběru partnerů vobchodní oblasti.

Kzákladním cílům finančního řízení podniku je možno zařadit především dosahování finanční stability, kterou je možno hodnotit pomocí dvou základních kritérií:

•Schopnost vytvářet zisk, zajišťovat přírůstek majetku azhodnocovat vložený kapitál – toto kritérium je obecně považováno za nejdůležitější, neboť postihuje podstatu podnikání jako takového. Každý vstupuje do podnikání smyšlenkou zhodnocování peněz, respektive rozšíření vlastního bohatství.

•Zajištění platební schopnosti podniku – je to sice na první pohled cíl druhotný, nicméně je potřeba si uvědomit, že bez platební schopnosti (amnoho firem si to vyzkoušelo avyzkouší) většinou neexistuje možnost nadále fungovat apředznamenává konec podnikatelské činnosti firmy.

Nelze jednoznačně konstatovat, které znadefinovaných kritérií by mělo mít zhlediska finanční stability prioritu. Zároveň nelze přepokládat, zejména umalých astředních podniků, že by šlo dosáhnout maxima uobou kritérií zároveň. Proto by podstata finančního řízení měla směrovat kvyváženému stavu mezi oběma kritérii. Vpraxi totiž požadujeme, aby podnik vytvářel zisk, aniž by ohrozil platební schopnost, aaby dokázal najít takovou úroveň likvidního majetku, která zajistí jak platební schopnost, tak neohrozí výdělkovou schopnost. Vliv vtomto ohledu má icelková ekonomická situace vmístě, kde společnost podniká. Obecně lze srůstem efektivnosti počítat tam, kde je vysoká kupní síla anízká konkurence. Zejména kupní síla je ovlivněna tím, jaká je vmístě podnikání úroveň ekonomického růstu či míra nezaměstnanosti. Platební schopnost se zpravidla dostává do popředí zájmu vdobě ekonomické krize či recese, kdy je potřeba podnik udržet na trhu bez ohledu na případnou přechodnou klesající rentabilitu.

Finanční analýza má svůj smysl zčasového pohledu ve dvou rovinách: První rovinou je fakt, že se ohlížíme do minulosti amáme šanci hodnotit, jak se firma vyvíjela až do současnosti, přičemž kritérií hodnocení je možno nalézt celou řadu. Druhou rovinou je fakt, že finanční analýza nám slouží jako základ pro finanční plánování ve všech časových rovinách. Umožní nám proto jak plánování krátkodobé spojené sběžným chodem firmy, tak iplánování strategické související sdlouhodobým rozvojem firmy. Tato situace je zachycena ve schématu 1. Je patrné, že pracujeme-li sdaty ex post, hodnotíme firemní minulost amáme podklady pro zpracování finanční analýzy. Výsledky finanční analýzy jsou pak zpravidla výchozími (vstupními) údaji pro finanční plánování. Finanční plánování pracuje sdaty ex ante azkoumá finanční perspektivy konkrétní společnosti.

Finanční analýza nespadá pouze do finančního řízení, ale svůj vliv má také na firmu jako celek; je např. součástí marketingové SWOT analýzy, má vliv na celou řadu rozhodovacích procesů ve firemním řízení. Objektivně se při zpracovávání finanční analýzy jedná oidentifikaci slabin ve firemním finančním zdraví, které by mohly vbudoucnu vést kproblémům, asilných stránek souvisejících smožným budoucím zhodnocením majetku firmy. Finanční analýza má svůj význam nejen uvnitř firmy, ale také při pohledu zvenčí. Např. vnitřní finanční analýzy ukazují zaměstnancům, kam směřovat hodnocení firemní likvidity nebo možnosti zaměření výroby. Jiným příkladem může být to, že finanční analýzy mohou přicházet zvenčí amohou podmiňovat úvěrový nebo investiční potenciál firmy. Bez ohledu na původ analýz jsou jejich nástroje vždy nebo téměř vždy stejné.

Finanční ukazatele jsou základní nástroje jednoduché (elementární) finanční analýzy, neboť přinášejí odpovědi na různé otázky související sfinančním zdravím firmy. Např. úvěrový pracovník komerční banky vzhledem kposkytnutí šestiměsíčního úvěru může chtít znát míru solventnosti či míru likvidity firmy, potenciální investoři do vašich akcií mohou chtít znát ziskovost firmy aanalytik firmy by se měl zajímat opřiměřenost nároků potenciálních dlužníků nebo jaké množství finančních prostředků je nutné mít či získat pro firemní expanzi. Odpovědi na tyto adalší otázky mohou být ukryty právě vpoužívání různých finančních ukazatelů. Svyužíváním různých finančních ukazatelů souvisí iotázka, pro koho je finanční analýza důležitá.

Finanční analýzu si lze představit jako rozbor jakékoliv činnosti, vsouvislosti sníž je možno uvažovat očase apenězích. Finanční analýzu provádíme běžně ina té nejjednodušší úrovni vrodině, my však budeme uvažovat složitější variantu na úrovni podniku. Vrámci těchto analýz je finanční analýza důležitá pro management, akcionáře (respektive vlastníky), věřitele adalší externí uživatele. Akcionáře zajímá především současná výnosnost akcií ajejí predikce, banky ji využívají vdůsledku poskytování nezajištěných zdrojů, dodavatele bude zajímat nejen schopnost včas splatit fakturu za dodané zboží, ale také možnost trvalých obchodních kontaktů, odběratele bude zajímat kvalita adochvilnost dodávek, zaměstnance bude zajímat zachování pracovních míst amzdová ujednání atd. To, jakým způsobem se ubírá úvaha oprovedení analýzy aco nejpodstatnějšího očekávají jednotlivé ekonomické subjekty, je uvedeno ve schématu 2.

Obecně je možno na základě schématu 2 shrnout tyto úvahy. Všichni uživatelé ještě před zpracováním jakékoliv analýzy musí formulovat cíl, kněmuž hodlají vypracovanou analýzou dospět. Na základě těchto cílů volíme poté takovou metodu, aby odpovídala jednak zhlediska časové náročnosti ajednak také zhlediska finanční náročnosti, tedy zpohledu nákladů na její vypracování. Vtomto okamžiku už se postup rozchází podle cílové skupiny, pro kterou se finanční analýza zpracovává. Management vkrátkém časovém horizontu sleduje primárně platební schopnost podniku, zhlediska provozní analýzy je zkoumána zejména struktura zdrojů afinanční nezávislost podniku, ale je také patrné, že velmi důležitou položkou finanční analýzy je ziskovost, neboť management se zcela přirozeně ze svého jednání zodpovídá vlastníkům firmy. Kromě těchto parametrů je pro management důležité také sledování likvidity, což je ukazatel, které umožní rozhodování orealizaci obchodně-úvěrové politiky ve vztahu jak kvěřitelům, tak ik dodavatelům.

Schéma 2 Uživatelé finanční analýzy ajejí zaměření

Vlastníci (nebo také investoři) si finanční analýzou ověřují, zda prostředky, které investovali, jsou náležitě zhodnocovány ařádně využívány. Zjejich hlediska je pak základním cílem maximalizace tržní hodnoty vlastního kapitálu společnosti, zajímá je vývoj tržních ukazatelů, ukazatelů ziskovosti avztah peněžních toků kdlouhodobým závazkům. Je důležité si uvědomit, že vlastník, respektive potenciální investor, je zainteresován především na výnosech.

Zhlediska věřitelského můžeme na analýzu nahlížet dvojím způsobem. Zhlediska bank jako věřitelů je většinou nejdůležitější sledování dlouhodobé likvidity ahodnocení ziskovosti vdlouhém časovém horizontu. Důležitá je rovněž schopnost tvorby finančních prostředků astabilita jejich toků. Zhlediska krátkodobých věřitelů uvažujeme omožnosti ověřit si možnost areálnost plnění uzavřených smluv, tedy platební schopnost, strukturu oběžných aktiv (jako možných zdrojů finančních prostředků) akrátkodobých závazků asamozřejmě také průběh cash flow. Ať už budeme brát vúvahu jakéhokoli věřitele, budou mít společný především fakt, že vyžadují vrácení vložených finančních prostředků, aobě skupiny věřitelů musí brát vúvahu iriziko nesplacení finančních prostředků. Právě ono vyhodnocené riziko prostřednictvím analýz se odrazí vceně (zpravidla úroku) poskytnutých finančních prostředků.

Zuvedených skutečností je zřejmé, že rozhodujícím hlediskem pro volbu metody finanční analýzy bude kromě jiných aspektů také cílová skupina, pro niž jsou výsledky analýzy zpracovávány. Zatímco tato publikace uvádí analýzu jako celek, vběžné podnikatelské praxi je téměř nemožné atéž zbytečné zpracovávat celkovou analýzu. Využívají se jen vybrané finanční ukazatele, které se sledují vdelším časovém horizontu amají tak lepší vypovídací schopnost. Kromě již uvedených cílových skupin by bylo možné najít iskupiny jiné, knim např. můžeme uvést dodavatele, stát ajeho orgány, konkurenty, veřejnost, zaměstnance. Je však možné říci, že vtěchto cílových skupinách se analýza nezpracovává buď vůbec, nebo se zpracovává na jiné úrovni (zejména ustátu ajeho orgánů).

Finanční analýzu, stejně jako téměř všechny ekonomické kategorie, lze členit. Způsobů existuje celá řada, nicméně vtextu je prezentováno pouze to členění, které je nezbytně nutné pro pochopení struktury analýzy. Finanční analýza podle objektu zkoumání může být rozdělena tak, jak uvádí schéma 3.

Schéma 3 Finanční analýza podle objektu zkoumání

Mezinárodní analýza se zabývá analýzou aspektů nadnárodního charakteru, což je vsouvislosti sglobalizačními tendencemi samozřejmě důležité pro správný odhad vývoje zejména utěch firem, které pracují vmezinárodních vztazích. Tyto analýzy zpracovávají specializované instituce, zabývající se hodnocením (ratingem) jednotlivých ekonomik či firem. Informace jsou pak „pouze“ přejímány do analýz na nižší úrovni. Vzhledem krozsahu nutnosti sledovat různé zdroje informací je hlubší vysvětlování nad rámec obsahu této knihy. Uhlubších mezinárodních analýz je nevýhodou značné zpoždění, které se může pohybovat okolo dvou let. Pokud by nám však šlo oratingové hodnocení, to je zpravidla získáváno průběžně. Tady však spíše půjde ohodnocení země, měst, případně větších firem afinančních institucí. Opět se to nebude týkat malých firem, ačkoliv ipro malou firmu je významné, zda je naše země zinvestorského hlediska hodnocena pozitivně, či nikoliv. Informačních zdrojů existuje celá řada. Jednou zmožností jsou webové stránky Ministerstva financí, kde můžeme nalézt ratingové hodnocení České republiky.

Ratingové hodnocení republiky jako celku nám však signalizuje pouze obecný náhled na investiční možnosti dané země, nic nevypovídá otom, zda bude investorský zájem iv konkrétním teritoriu, na kterém podniká vámi analyzovaná společnost. Co se týká ratingového hodnocení finančních institucí či měst, opět existuje velké množství variant, odkud tyto informace získat. Vsoučasnosti si můžete vyzkoušet jako nejjednodušší dostupnost ktěmto informacím přes jednotlivé ratingové agentury, znichž nejznámější jsou např. Standard & Poors (www.standardandpoors.com), Moody’s(www.moodys.com) nebo Moody’sInvestors Service pro střední Evropu. Vsoučasnosti se lze setkat také často sratingovým hodnocením jednotlivých firem, které na základě udělených certifikátů prezentují svou stabilitu aspolehlivost vůči obchodním partnerům. Takovéto hodnocení poskytuje například sdružení Czech Top 100, které od roku 1994 sleduje firmy České republiky ave spolupráci spředními odborníky vytváří avyhlašuje žebříčky 100 nejvýznamnějších firem ČR, 100 obdivovaných firem ČR, nejlepší výroční zprávy či Czech Stability Award. Příklad prezentace výsledků je uveden vrámci obrázku 2.

Obrázek 1 Příklad prezentace ratingového hodnocení na webových stránkách Ministerstva financí České republiky

Pramen: http://www.mfcr.cz/cs/verejny-sektor/hospodareni/rizeni-statniho-dluhu/zakladni-informace/rating (staženo 15. 5. 2015)

Obrázek 2 Příklad prezentace ratingového hodnocení jednotlivých firem na stránkách CZECH TOP 100 vroce 2017

Pramen: https://www.czechtop100.cz/cs/projekty/zebricky/100-nejvyznamnejsich (staženo 27. 9. 2018)

Analýza národního hospodářství – je prováděna specializovanými institucemi nebo organizačními složkami společnosti. Je zdrojem externích informací, které prezentují vnější prostředí firmy. Uživatelé obvykle tyto analýzy přebírají apoužívají je při analýzách svých společností. Stav ekonomiky ovlivňuje schopnosti podniků dosahovat odpovídající výnosnosti. Knárodohospodářským datům patří data popisující celkovou hospodářskou situaci – tedy míra ekonomického růstu, míra inflace, míra nezaměstnanosti, úroková míra (velmi důležitý makroekonomický ukazatel, neboť každá firma řeší strukturu způsobu financování – vstupují-li do podnikání úvěry jako zdroj financování, je důležité najít správné načasování použití úvěru; rostoucí úroková míra prodražuje získání tohoto zdroje financování, znamená tedy pokles investičních příležitostí) apod. Jde také oanalýzu vývoje cen aúrokových měr, vývoje devizových kurzů (makroekonomický ukazatel, který je důležitý pro firmy se zahraničním obchodem – nízký kurz znevýhodňuje dovoz do země aznamená zvýšení možností pro domácí výrobce, ojejichž levnější výrobky by měl být vzahraničí větší zájem), měnové politiky ČNB apod. Tyto adalší faktory přímým inepřímým způsobem ovlivňují chování jednotlivých firem, aproto je důležité, aby také vstupovaly do rozhodování opodnikatelských záměrech firmy. Navíc analýza minulého vývoje asoučasného stavu může pomoci vyvozovat prognózy zhlediska budoucího vývoje, tedy jak bude makroprostředí motivovat aorientovat rozhodování občanů afirem. Většina makroekonomických dat je přirozeně veřejně dostupná. Dnešní pokročilé technologie navíc samozřejmě umožňují, aby tyto informace byly kdispozici na různých webových stránkách. Ktěm, na nichž je možné uvedené ukazatele najít, patří např. stránky České národní banky (www.cnb.cz), Ministerstva financí České republiky (www.mfcr.cz) nebo Českého statistického úřadu (www.czso.cz).

Obrázek 3 Příklad prezentace základních měnověpolitických nástrojů na portálu České národní banky

Pramen: http://www.cnb.cz/cs/menova_politika/mp_nastroje/#mp_nastroje (staženo 27. 9. 2018)

Analýza odvětví – odvětvím rozumíme zhlediska analýzy skupinu subjektů, které jsou si znějakého hlediska podobné, přičemž podobnost je určena provozovanými činnostmi zhlediska užití technologických postupů či zhlediska poskytovaných služeb apod. Vnaší praxi je členění do odvětví dáno odvětvovou klasifikací ekonomických činností zroku 1991.[1] Členění odvětví je důležité mimo jiné také proto, že každé zodvětví vykazuje jinou citlivost na konjunkturální vývoj (odvětví cyklická, která vdobě ekonomického růstu vykazují růst zisku – typickým příkladem je automobilový průmysl, odvětví neutrální, na něž nemá vliv ekonomický vývoj – typickým příkladem je farmaceutický průmysl nebo potravinářský průmysl, aodvětví anticyklická, která vykazují největší růst vdobě ekonomické krize – zde je asi nadnesené hovořit ocelých odvětvích, ale např. kabelové televize či zastavárny ktomuto trendu patří). Při hodnocení odvětví se bere vúvahu především jeho současný stav aočekávaný vývoj včetně srovnání se zahraničím na základě ekonomických aakciových ukazatelů.

Vrámci odvětvové analýzy se analyzují především odbytové možnosti, stav nasycenosti domácího azahraničního trhu, importní náročnost, což však nemusí být azpravidla nejsou finanční informace, avyužívají se tedy iv širším kontextu. Důležitými charakteristikami vrámci této analýzy jsou také investiční náročnost, citlivost na technologické změny, koncentrace kapitálu uvnitř odvětví včetně struktury majetkových vztahů acitlivost na vnější vliv (na politická opatření apod.). Je důležité si také uvědomit, že analýza odvětví je podstatná pro srovnávání firem navzájem. Informace týkající se hlavních ukazatelů (rentabilita, likvidita, aktivita, zadluženost) je možno nalézt vagregovaných analýzách ministerstva průmyslu aobchodu (www.mpo.cz) amohou posloužit jako výchozí srovnávací kritérium. Nevýhodou je, že tyto analýzy jsou kdispozici obvykle se značným časovým zpožděním (zpravidla je to rok apůl za firemními informacemi) ataké to, že jsou informace propočítány zpravidla pro firmy nad 100 zaměstnanců, takže jsou nepoužitelné jako srovnání pro malé firmy. Potřebujeme-li získat informace pro malé podniky, pak možnou variantou je využití webových stránek Českého statistického úřadu (www.czso.cz)[2], který základní údaje oborových analýz uvádí vsekci průmyslu.

Obrázek 4 Příklad nalezení odvětvové analýzy na webových stránkách Ministerstva průmyslu aobchodu České republiky

Pramen: https://www.mpo.cz/cz/rozcestnik/analyticke-materialy-a-statistiky/analyticke-materialy/ (staženo 27. 9. 2018)

Analýza podniků aspolečností – provádí se sohledem na otázky, které sjejí pomocí mají být zodpovězeny. Je však nutno přihlédnout kpostavení společnosti vrámci příslušného odvětví anárodního hospodářství. Vrámci jedné společnosti lze provádět pouze časová srovnání, přičemž je nutné sledovat, nedošlo-li udaného subjektu kzásadním změnám, které by mohly toto časové srovnání ovlivnit. Analýza společnosti se soustřeďuje na stav společnosti ana její předpokládaný vývoj, přičemž se provádí jak analýza kvalitativní, která však primárně nevychází zfinančních informací firmy (image společnosti, kvalita managementu aúroveň řízení, struktura vlastnictví, likvidita akcií na kapitálovém trhu, ekologie), tak analýza kvantitativní (vychází zúčetních výkazů dané společnosti). Tato úroveň analýzy je náplní dalších kapitol ipraktického příkladu.

Všechny výše uvedené analýzy lze označit jako analýzy řešené metodou top to down – postup shora dolů (vychází zvýsledků národohospodářských analýz přes analýzu odvětví ke konkrétní společnosti). Pokud se budeme zabývat členěním analýz, je třeba se také zmínit oanalýzách, které se zabývají zkoumáním pouze určité části nebo jevu zcelku. Knim patří např. analýza mezinárodního obchodu, vnitřního trhu, odbytu, zaměstnanosti, kapitálového trhu apod.

Důležité je rovněž členění finanční analýzy na externí ainterní. Externí analýza se opírá ozveřejňované ajinak dostupné finanční informace. Interní analýzu lze označit za rozbor hospodaření podniku, který vychází nejen zfinančních informací, ale také zinformací zmanažerského (vnitropodnikového) účetnictví az dat statistických, plánovaných akontrolních.

Budeme-li chtít analyzovat podnik či odvětví, je třeba si uvědomit, že nejpodstatnější úlohu při naší analýze sehrávají faktory uvedené ve schématu 4 jako faktory konkurenční síly. Působení těchto faktorů určuje potenciál zisku vodvětví, návratnost investovaného kapitálu, míru výnosů zinvestovaného kapitálu. Síla konkurenčních tlaků také určuje mez přílivu kapitálu – tzn. že silná konkurence vodvětví tlačí dolů míru výnosu zinvestovaného kapitálu, nebo jinak vyšší výnosová míra, než je minimální úroveň, stimuluje příliv kapitálu do odvětví. Je třeba si rovněž uvědomit (ato už je záležitost marketingová), ve které fázi životního cyklu se právě podnik nachází. Bude asi podstatný rozdíl mezi podnikem, který je ve fázi vzniku, podnikem ve fázi nasycení apodnikem, který se nachází ve fázi degenerace – tady však bývá strategie jednoznačná: stažení ztrhu, respektive nahrazení stávajícího produktu produktem novým.

Schéma 4 Faktory ovlivňující firmu vrůzných prostředích

Faktory, které ovlivňují fungování firmy vekonomickém prostředí, je možno vzásadě rozdělit do dvou skupin: první skupinu tvoří faktory kontrolovatelné (tedy zpohledu firmy ovlivnitelné faktory) adruhou skupinu faktory nekontrolovatelné (zpohledu firmy jen velmi obtížně ovlivnitelné). Ani toto rozdělení není však možné chápat takto striktně. Je potřeba si uvědomit, že jsou prvky vsystému, které můžeme ovlivňovat částečně nebo zprostředkovaně, anelze je tedy jednoznačně přiřadit ani kjedné ze skupin. Do této částečně ovlivnitelné skupiny by se daly zařadit především faktory zmeziprostředí, které svým jednáním sice ovlivníme, ale rozhodně ne vždy je můžeme zásadním způsobem měnit.

Finanční analýza samozřejmě bude vycházet zrůzných informačních zdrojů. Informační zdroje mají odlišnou dostupnost, ale obecně je možno je rozdělit na interní aexterní. Interní informace se bezprostředně dotýkají analyzované firmy, nicméně ne všechny jsou veřejně dostupné. Kveřejně dostupným informacím, které se běžně využívají pro zpracování základní finanční analýzy, patří data zúčetní závěrky. Účetní závěrka účetních jednotek podle zákona oúčetnictví zahrnuje rozvahu (bilanci), výkaz zisku aztráty apřílohu, ve které je zahrnut přehled openěžních tocích apřehled ozměnách vlastního kapitálu. Tyto informace jsou také poměrně snadno dostupné, odhlédneme-li od faktu, že se zpravidla musí počítat se značným časovým zpožděním (3 – 9 měsíců podle typu společnosti). Budeme-li chtít dohledat informace týkající se veřejně obchodovatelné společnosti, pak je nejjednodušší dostupnost přes webové stránky České národní banky, která zodpovídá za trh scennými papíry (www.cnb.cz).

Obrázek 5 Příklad Příklad přístupu kfinančním informacím společností obchodovaných na veřejných kapitálových trzích přes portál ČNB

Pramen: https://oam.cnb.cz/sipresextdad/SIPRESWEB.WEB21.START_INPUT_OAM?p_lang=cz (staženo 15. 5. 2015)

Je to zdroj dostupný anavíc některé společnosti nabízejí finanční informace také vexcelovském formátu, takže se snimi mnohem lépe pracuje. Cesta ktěmto informacím není zcela přímočará, ale budete-li se držet výše uvedeného odkazu, neměl by pro vás být problém se knim dostat. Kromě tohoto serveru je možné použít klasické webové stránky jednotlivých firem. Zpravidla stačí zadat do jakéhokoliv vyhledávače (www.seznam.cz, www.centrum.cz, www.google.cz atd.) příslušný název firmy av jejích informacích pro investory vyhledat výroční zprávy. Tento způsob získávání informací je však zpravidla běžný pouze uvětších firem[3]. Právě unich najdeme finanční informace, respektive celé výroční zprávy vodkazu, který je určen pro akcionáře nebo pro vlastníky firmy. Menší firmy tento způsob prezentace svých finančních výsledků zpravidla nevyužívají. Umenších společností je dostupnost finančních údajů na webu spíše výjimečná, ale jejich přítomnost vypovídá otransparentnosti akomunikační snaze této společnosti. Informace otěchto firmách je možné získat zpravidla prostřednictvím Obchodního rejstříku, který má webové stránky (http://portal.justice.cz/uvod/justice.aspx), na nich však lze získat ofirmách všechny základní informace, vč. účetní závěrky. Ne vždy však budete mít kdispozici podrobné údaje, je možné, že budete mít přístup pouze kagregovaným položkám. To však pro základní zhodnocení nemusí představovat zásadní problém, obzvláště vpřípadě možnosti přístupu kpříloze kúčetní závěrce.

Obrázek 6 Portál kvyhledání základních informací ofirmách

Pramen: https://or.justice.cz/ias/ui/rejstrik (staženo 15. 5. 2015)

Kromě těchto dat patří kinterním datům údaje zvnitropodnikového účetnictví, podnikové statistiky, podklady zúseku práce amezd, vnitřní směrnice podniku apod. Mimo jiné je možno využívat také nefinanční informace, knimž patří informace oproduktivitě práce, objemové množství výrobků aslužeb. Ne všechna ztěchto dat jsou veřejně dostupná, ale některá znich (jako např. produktivitu práce nebo objemové množství výrobků aslužeb) je možné vyčíst zvýroční zprávy. Je jasné, že pokud budete mít přístup kinterním informacím, pak budou výsledky analýzy přesnější anebude potřeba tolik využít kvalifikovaného odhadu.

Externí informace pocházejí zvnějšího prostředí atýkají se tedy nejen podniku jako takového, ale také jeho domácího azahraničního okolí. Do této kategorie patří informace plynoucí zmezinárodních analýz, analýz národního hospodářství či odvětvových analýz, ale také informace zoficiálních statistik či burzovní informace zodborného tisku. Knefinančním informacím tohoto typu patří postavení na trhu, konkurence, opatření vlády, kvalita managementu atd.

Seznámení se sjednotlivými kroky finanční analýzy je obsahem následujících kapitol. Po celou dobu však mějme na paměti, že výběr informačního zdroje by měl být vždy vsouladu scílem finanční analýzy as metodou, která bude využívána. Samozřejmě by měla být zajištěna důvěryhodnost dat, se kterými pracujeme. Bez této důvěryhodnosti není možné vytvářet ofirmě kategorické závěry ajednoznačné úsudky ojejím finančním zdraví.

Finanční analýza je specifickým typem analýzy, jejímž smyslem je provést zhodnocení finančního hospodaření. Patří knejdůležitějším nástrojům finančního řízení, je užitečná pro prověření dat zminulosti, doplnění vypočítané hodnoty podniku při koupi takovéhoto podniku, je východiskem pro sestavování finančního plánu. Existují různé cílové skupiny uživatelů finanční analýzy. Nejběžněji ji využívají management, věřitelé ainvestoři. Podle cílové skupiny apodle účelu finanční analýzy je možno využívat různé zdroje informací. Finanční analýza vychází nejčastěji ztěchto nejdůležitější informací, které jsou účetního charakteru: rozvaha, výkaz zisku aztráty avýkaz openěžních tocích.

Obecným úkolem ufinančních analýz je především posouzení finančního zdraví firmy ve čtyřech krocích:

•rámcové posouzení situace na základě vybraných ukazatelů;

•podrobný rozbor, jehož cílem je posouzení orientačních poznatků zkroku 1;

•návrh na možná opatření azhodnocení rizik.

Table of Contents

Úvod

1. Co je finanční analýza a k čemu slouží?