Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Sylva Bártlová a kolektiv

ZDRAVOTNÍ GRAMOTNOST U VYBRANÝCH

SKUPIN OBYVATELSTVA JIHOČESKÉHO KRAJE

Kolektiv autorů: doc. PhDr. Sylva Bártlová, Ph.D.; Mgr. František Dolák, Ph.D.; Mgr. et Mgr. Ondřej Doskočil, Th.D.; Mgr. Hana Hajduchová, Ph.D.; PhDr. Andrea Hudáčková, Ph.D.; Mgr. Ivana Chloubová, Ph.D.; Mgr. Jiří Kaas, Ph.D.; doc. PhDr. Alena Kajanová, Ph.D.; Mgr. David Kimmer, Ph.D.; Mgr. Alena Machová; Mgr. Jana Maňhalová, Ph.D.; Mgr. Dita Nováková, Ph.D.; Mgr. Lucie Rolantová, Ph.D.; Mgr. Zuzana Řimnáčová; PhDr. Věra Stasková, Ph.D.; Mgr. Lenka Šedová, Ph.D.; Mgr. Radka Šulistová, Ph.D.; Mgr. et Bc. Jitka Tamáš Otásková

Recenze:

PhDr. Zdeněk Kučera, Ústav pro zdravotní gramotnost, z.ú., Praha

MUDr. Mgr. Petr Struk, Ústav pro zdravotní gramotnost, z.ú., Praha

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2018

Cover Photo © depositphotos.com, 2018

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2018

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 7093. publikaci

Odpovědní redaktoři Zuzana Straková a Jan Vitoň, Zdravotně sociální fakulta JU v Českých Budějovicích

Sazba a zlom Jan Šístek

Formát ePub Štěpán Böhm

Počet stran 176

1. vydání, Praha 2018

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Financováno Zdravotně sociální fakultou Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích účelově vázanými prostředky pro rozvoj vědy a výzkumu: ZGO2016_001 „Zdravotní gramotnost u vybraných skupin obyvatelstva Jihočeského kraje“.

ISBN 978-80-271-2414-5 (ePub)

ISBN 978-80-271-2413-8 (pdf)

ISBN 978-80-271-2201-1 (print)

KATALOGIZACE V KNIZE - NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Bártlová, Sylva

Zdravotní gramotnost u vybraných skupin obyvatelstva Jihočeského kraje / Sylva Bártlová a kolektiv. – 1. vydání. – Praha : Grada Publishing, a.s., 2018. – 176 stran

Anglické resumé

ISBN 978-80-271-2201-1 (vázáno)

37.03:613 * 614.2 * 613 * 613:37.03 * (437.319) * (048.8:082)

-zdravotní gramotnost – Česko

-zdravotní péče – Česko

-péče o zdraví – Česko

-výchova ke zdraví – Česko

-Jihočeský kraj (Česko : 2000-)

-kolektivní monografie

613 - Hygiena. Lidské zdraví [14]

Předmluva

Tato publikace vznikla díky projektu financovanému Zdravotně sociální fakultou Jihočeské univerzity účelově vázanými prostředky pro rozvoj vědy a výzkumu (číslo: ZGO2016_001) v letech 2016 až 2018. Cílem výzkumu bylo popsat úroveň zdravotní gramotnosti ve vybraných skupinách obyvatelstva Jihočeského kraje. Jeho smyslem je vymezit potřebu zdravotní gramotnosti z různých hledisek – věku, genderu – pohlaví, socioekonomického statusu. Práce na projektu probíhala přesně podle předem stanoveného harmonogramu. V prvním roce řešení výzkumného projektu jednotlivé týmy provedly rešerše domácí i zahraniční literatury, bylo realizováno kvalitativní šetření. Kvalitativní fáze výzkumu byla uskutečněna prostřednictvím hloubkových rozhovorů u cílových skupin – kódováním nebo kategorizací dat v programu Atlas.ti. Výstupem kvalitativní fáze výzkumu byla analýza dat, jež přispěla k upřesnění hypotéz, řady otázek sociodemografických i otázek zdraví a nemoci, které souvisejí s problematikou zdravotní gramotnosti. Na základě kvalitativního šetření byly publikovány články a členové týmů se účastnili řady domácích i zahraničních konferencí. Byl získán standardizovaný dotazník HLSQ-EU (47 otázek) a zkrácený (16 otázek) EU Zdravotní gramotnost. Členové jednotlivých týmů provedli šetření na malém vzorku informantů a zpracovali protokoly jak k širší verzi dotazníku, tak i k užší, jež byly využity k lepší srozumitelnosti jednotlivých otázek. Ve standardizovaném dotazníku byly uvedeny jako pokyny pro tazatele jednotlivých týmů. Na základě zkušeností s oběma typy dotazníků jsme se rozhodli pro převzetí užší formy dotazníku (HLSQ – 16 otázek). Probíhala příprava, pilotní ověření a úprava výzkumného nástroje – dotazníku. Jednotlivé týmy zpracovaly další sociodemografické otázky a otázky týkající se zdraví a nemoci do definitivní podoby dotazníku, připraveného pro řízené rozhovory. Dotazníky jednotlivých týmů obsahují 33–36 otázek. Vedoucí jednotlivých týmů obdrželi zkontrolované dotazníky, rozpis vymezení cílových skupin a byli připraveni k realizaci kvantitativního šetření, každý tým na vzorku 300 respondentů.

Kvantitativní výzkum probíhal ve druhém roce řešení projektu. Terénní šetření bylo provedeno technikou řízeného rozhovoru tazatele s respondentem (face-to-face). Účast respondentů ve výzkumu byla dobrovolná a vycházela z jejich informovaného souhlasu. Vlastní šetření neobsahovalo žádné sporné etické otázky. Odmítnutí odpovědí na jednotlivé otázky nepřekročilo hladinu statistické významnosti.

Ve třetím roce řešení projektu některé týmy dokončovaly sběr dat (tým děti a adolescenti a tým zdravotníků), publikovaly články v databázovaných časopisech a prezentovaly výsledky projektu na konferencích. Všechny týmy pracovaly na přípravě a kompletaci monografie.

V knize, kterou čtenáři dostávají do rukou, jsou předkládány informace, jež popisují jednotlivé cílové skupiny a jejich zdravotní gramotnost v rámci Jihočeského kraje.

Věřím, že předložený text přispěje k bližšímu pochopení zdravotní gramotnosti u cílových skupin dětí a adolescentů, dospělých, seniorů, chudých, Romů a poodhalí i náhled zdravotníků na tuto problematiku.

Sylva Bártlová

hlavní řešitelka projektu

1Úvod

Sylva Bártlová

Zdravotní gramotnost je schopnost získávat, přečíst, pochopit a využít zdravotní informace, tak aby člověk mohl správně rozhodovat o svém zdraví (Akční plán rozvoje zdravotní gramotnosti, 2014). V současné době je zdravotní gramotnost důležitou prioritou agendy EU (Sørensen et al., 2015). Je jí míněna míra, v jaké mají jednotlivci schopnost si zajistit, pojmout a pochopit zdravotní informace a služby, tak aby se mohli správně rozhodnout ohledně svého zdraví (Institute of Medicine, 2004).

Počet studií zacílených na zdravotní gramotnost se během posledních deseti let dramaticky zvýšil (Howard et al., 2005; Britigan et al., 2009; Berkman et al., 2010; Chang, 2011; Frisch et al., 2011). Přesto však existuje diference mezi teoretickým vymezením zdravotní gramotnosti a jejím praktickým využitím. Dle Ishikawa a Yano (2008) jsou vědecké důkazy o vlivu zdravotní gramotnosti na pacientovo zdraví a chování v době nemoci stále omezené. Naopak dle Safeera a Keenana (2005) vede nedostatečná zdravotní gramotnost k nižšímu přístupu ke zdravotní péči, k nedodržování instrukcí od lékaře a k nesprávnému užívání léků. U pacientů s nedostatečnou zdravotní gramotností je vyšší pravděpodobnost hospitalizace než u pacientů, kteří mají vyšší úroveň zdravotní gramotnosti. Pacienti rozumí lékařským informacím lépe, pokud se na ně mluví pomalu, používána je jednodušší slovní zásoba a je jim podáváno omezené množství informací (Safeer, Keenan, 2005).

V českém zdravotnickém prostředí je poměrně málo výzkumných studií zabývajících se problematikou zdravotní gramotnosti. V současné době existují práce zaměřené na tuto problematiku publikované Holčíkem et al. (2001, 2005, 2009, 2010, 2017a, b), v roce 2015 byly publikovány výsledky studie zdravotní gramotnosti v České republice (Kučera, 2015; Kučera et al., 2016).

Výzkum zdravotní gramotnosti a jeho monitorování se objevuje v USA v 90. letech minulého století. Nejznámějšími nástroji ke zjišťování zdravotní gramotnosti je REALM (Rapid Estimate of Adult Literacy in Medicine) a TOFHLA (Test of Functional Health Literacy in Adult). Oba nástroje se snažily správně interpretovat text, který obsahoval zdravotní obsah (Weiss et al., 2005; Kučera, 2017).

Komplexnějším nástrojem ke zjišťování zdravotní gramotnosti je test HALS (Health Activity Literacy Scale), který se zabývá zdravotní gramotností v pěti rovinách: podpora zdraví, ochrana zdraví, prevence nemoci, péče o zdraví a jeho udržování a provádění zdravotnickým systémem (Weiss et al., 2005; Kučera, 2017).

Nedávno se objevil další nástroj na zjišťování zdravotní gramotnosti, a to „Newest Vital Sign“ (NVS), který na základě 6 otázek zjišťuje, zda respondent je schopen vyvodit z údajů o nutričních hodnotách informace, které by měly význam pro jeho zdraví (Weiss et al., 2005; Kučera, 2017).

Výsledky první systematické studie zdravotní gramotnosti v osmi zemích Evropské unie (Rakousko, Německo, Řecko, Španělsko, Irsko, Nizozemsko a Polsko včetně České republiky) byly zveřejněny v roce 2014 (Sørensen et al., 2015). Ve druhé polovině roku 2014 bylo realizováno šetření Státním zdravotním ústavem (SZÚ) s finanční podporou MZ ČR a České kanceláře WHO (Kučera, 2015; Kučera et al., 2016). Byla využita stejná metodika jako v původní studii, zdravotní gramotnost byla zjišťována v oblastech zdravotní péče, prevence nemocí a podpory zdraví. Do reprezentativního výběru obyvatel ČR starších 15 let bylo zahrnuto celkem 1 037 respondentů ze všech krajů. Z šetření zdravotní gramotnosti vyplynulo, že Česká republika ve všech složkách zdravotní gramotnosti zaostává za nejlepšími zeměmi EU. Zvláště nepříznivá situace je v oblasti podpory zdraví, tedy ve schopnosti získat informace týkající se chování posilujícího zdraví, schopnosti vyhodnotit je, interpretovat je a chovat se v intencích těchto informací (Kučera, 2015; Kučera et al., 2016).

Různé studie objevily řadu podskupin populace, které mají nízkou úroveň zdravotní gramotnosti. K těmto skupinám patří senioři, rasové a etnické menšiny, osoby s omezeným vzděláním a imigranti. K dalším skupinám patří osoby žijící pod hranicí chudoby, bezdomovci a vězni (Kirsch et al., 1993; Greenberg et al., 2001; Schwartzberg et al., 2005).

Mnohé studie ukázaly, že osoby s omezenou gramotností mají omezené znalosti o svých zdravotních problémech. Abychom citovali několik příkladů již provedených výzkumů: hypertonici s omezenou gramotností, měřenou podle TOFHLA, méně často vědí, že pohyb a snížení hmotnosti mohou snížit krevní tlak a diabetici s omezenou gramotností jsou méně informováni o symptomech hypoglykemie. Obdobně těhotné ženy s omezenou gramotností, měřené podle REALM, méně často vědí o škodlivých účincích kouření. Jiné studie ukázaly, že astmatici s omezenou gramotností méně často vědí, jak používat inhalátor, a že mnoho pacientů s omezenou gramotností nechápe význam běžně používaných lékařských obratů jako screeningový test (preventivní vyšetření), krev ve stolici a mamograf (Bernhardt et al., 2005, s. 24).

Není překvapivé, že několik studií prokázalo, že osoby s omezenou gramotností, ať už povšechnou, nebo zdravotní, uvádějí horší zdravotní stav než jejich gramotnější protějšky, i když upravíme jiné sociodemografické proměnné, které ovlivňují zdravotní stav. Některé studie použily pro určení zdravotního stavu vlastní hlášení pacientů a zjistily, že osoby s omezenou gramotností častěji uvádějí, že jejich zdraví je špatné. Například: omezená zdravotní gramotnost, měřená nástrojem TOFHLA, se pojila se špatně uváděným zdravotním stavem u celkové populace, jakož i u pacientů se specifickými zdravotními problémy jako např. HIV infekce (Bernhardt et al., 2005, s. 24).

Jiné studie použily specifická měření zdravotního stavu a také našly souvislost mezi gramotností a zdravím. Jedna studie např. zjistila, že v socioekonomicky homogenní skupině diabetiků v programu Medicaid měli pacienti s omezenou gramotností nemoc méně často pod kontrolou než pacienti s lepší gramotností. Jiná studie, která porovnávala dospělé navštěvující kurz pro získání diplomu GED (general education development – rozvoj všeobecného vzdělání) a dospělé navštěvující základní kurz (kurz základního vzdělávání), za použití standardizovaného nástroje na hodnocení zdravotního stavu zjistila, že osoby s nejnižší gramotností byly více fyzicky i psychicky nemocné než jejich vzdělanější protějšky. Špatná zdravotní gramotnost, měřená podle REALM, se také pojí s pokročilejším stavem nemoci, jak ukazují diagnózy pacientů s rakovinou prostaty, kteří mají nízký příjem (Bernhardt et al., 2005, s. 25).

Monografie vychází z výzkumného projektu Zdravotní gramotnost u vybraných skupin obyvatelstva Jihočeského kraje (ZGO2016_001). Cílem této studie je poukázat na některá specifika jednotlivých cílových skupin týkající se zdravotní gramotnosti v Jihočeském kraji a provést srovnání zdravotní gramotnosti jednotlivých cílových skupin u dětí a adolescentů, dospělé populace, seniorů, občanů žijících pod hranicí chudoby a Romů žijících v domácím prostředí. Šetření bylo realizováno za využití kvalitativních a kvantitativních metod. Smyslem výzkumu bylo vymezit potřebu zdravotní gramotnosti z různých hledisek – věku, genderu – pohlaví, socioekonomického statusu a popsání kompetencí zdravotnických pracovníků v oblasti zdravotní gramotnosti se zaměřením na péči o zdraví ve vybraných skupinách obyvatelstva. Na šetření se podílelo 6 týmů, které byly zaměřeny na děti a adolescenty, dospělé, seniory, Romy, občany pod hranicí chudoby a zdravotníky v primární zdravotní péči (lékaře a všeobecné sestry).

Hlavní řešitelkou projektu byla za Zdravotně sociální fakultu Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích doc. PhDr. Sylva Bártlová, Ph.D. Vedoucími jednotlivých týmů byli: Mgr. František Dolák, Ph.D., doc. PhDr. Alena Kajanová, Ph.D., Mgr. Dita Nováková, Ph.D., Mgr. Lenka Šedová, Ph.D., Mgr. Radka Šulistová, Ph.D., a další členové jednotlivých týmů. Výzkumná zjištění z tohoto projektu se stala podkladem pro sestavení této monografie.

Struktura monografie vychází z rámce zadání projektu – úvodní část je věnována popisu projektu, následující kapitola je zaměřena na metodologii, výběr cílových skupin a zpracování dat. Další kapitola se zabývá zdravotní gramotností dětí ve věku 12–18 let v Jihočeském kraji. Třetí kapitola je věnována zdravotní gramotnosti u dospělých. Následující kapitola se zabývá problematikou zdravotní gramotnosti u seniorů. Šestá kapitola osvětluje problematiku zdravotní gramotnosti chudých (u občanů pod hranicí chudoby). Kapitola sedmá se zaměřuje na problematiku zdravotní gramotnosti u Romů. Další, osmá kapitola porovnává zdravotní gramotnost u vybraných cílových skupin Jihočeského kraje. Následující kapitola pojednává o možnostech zlepšení zdravotní gramotnosti z pohledu odborné veřejnosti (lékařů a sester). Následuje kapitola, která se věnuje podílu práce všeobecných sester na zvyšování zdravotní gramotnosti. Poslední kapitola je zaměřena na etický rozměr zdravotní gramotnosti a následuje závěr a doporučení.

2Metodologie, výběrové soubory, jejich reprezentativnost, charakteristika a zpracování dat

Sylva Bártlová

2.1Metodologie

Cílem výzkumu bylo popsat úroveň zdravotní gramotnosti ve vybraných skupinách obyvatelstva Jihočeského kraje. Šetření bylo realizováno s pomocí kvalitativních a kvantitativních metod. Smyslem výzkumu bylo vymezit potřebu zdravotní gramotnosti z různých hledisek – věku, genderu – pohlaví, socioekonomického statusu a popsání kompetencí zdravotnických pracovníků v oblasti zdravotní gramotnosti se zaměřením na péči o zdraví ve vybraných skupinách obyvatelstva. Vzhledem k tomu, že ke zdravotní gramotnosti je třeba přistupovat diferencovaně, rozhodli jsme se zaměřit na děti a adolescenty, dospělé, seniory, Romy, občany pod hranicí chudoby a zdravotníky (lékaře a všeobecné sestry). Odbornou veřejnost (lékaře a sestry) jsme zvolili proto, že se domníváme, že každý medicínský obor i ošetřovatelství může výrazně přispět ke zlepšení zdravotní gramotnosti. Na šetření se proto podílelo 6 týmů, které byly zaměřeny na uvedené cílové skupiny.

Kvalitativní fáze výzkumu byla realizována prostřednictvím hloubkových rozhovorů u cílových skupin – kódováním nebo kategorizací dat v programu Atlas.ti. Rozhovory byly nahrávány na diktafon a následně doslovně přepsány pomocí programu Transcriber. Při analýze transkripce rozhovorů byla použita metoda otevřeného kódování. Přepsané rozhovory byly rozděleny pomocí programu Atlas.ti – na jednotky (slova, věty, slovní spojení). Veškeré kódy, které vznikly z otevřeného kódování, byly seskupeny podle podobnosti nebo vnitřní souvislosti do tříd, kategorií a podkategorií. Následně byly jednotlivé kategorie odpovědí uspořádány do přehledných schémat (sítí). Velikost výzkumného souboru byla dána ochotou participientů zapojit se do šetření a teoretickou saturací dat. Šlo o záměrný výběr technikou „sněhové koule“ (snowball sampling). Výstupem kvalitativní fáze výzkumu byla analýza dat, jež přispěla k upřesnění hypotéz, řady otázek sociodemografických i otázek zdraví, nemoci, které souvisejí s problematikou zdravotní gramotnosti.

Kvantitativní výzkum byl koncipován jako sociologický dle projektu a s využitím výzkumných instrumentů, zpracovaných Zdravotně sociální fakultou Jihočeské univerzity. Šlo o rozhovor, jehož struktura byla odvozena od standardizovaného dotazníku určeného k identifikaci zdravotní gramotnosti obyvatelstva Evropské unie HLS-EU-Q16 (Evropský dotazník pro průzkum zdravotní gramotnosti) doplněného o několik otázek sociodemografického charakteru, hodnocení subjektivního zdravotního stavu a zdravotního chování. Terénní šetření bylo provedeno technikou řízeného rozhovoru tazatele s respondentem (face-to-face) v období od 1. 1. do 30. 5. 2017.

Účast respondentů ve výzkumu byla dobrovolná a vycházela z jejich informovaného souhlasu. Vlastní šetření neobsahovalo žádné sporné etické otázky. Odmítnutí odpovědí na jednotlivé otázky nepřekročilo hladinu statistické významnosti. Jednotlivé týmy měly k dispozici standardizovaný dotazník HLSQ-EU (47 otázek) a zkrácený (16 otázek) EU Zdravotní gramotnost. V rámci rozsáhlé pilotážní studie byla zjišťována srozumitelnost jak u dotazníku, jehož jádrem byla baterie 47 položek, tak rovněž u kratší verze dotazníku – 16 položek. Jednotlivé týmy realizovaly šetření na malém vzorku informantů a zpracovaly protokoly jak k širší verzi dotazníku, tak i k užší, jež byly využity k lepší srozumitelnosti jednotlivých otázek. Ve standardizovaném dotazníku byly uvedeny jako pokyny pro tazatele jednotlivých týmů. Na základě zkušeností s oběma typy dotazníků bylo rozhodnuto převzít užší formu dotazníku (HLSQ – 16 otázek). Jednotlivé týmy zpracovaly další sociodemografické otázky a otázky týkající se zdraví a nemoci do definitivní podoby dotazníku, připraveného pro řízené rozhovory. Dotazníky jednotlivých týmů obsahovaly 33–36 otázek. Použitý instrument obsahoval 16 položek, v rámci kterých byly zkoumanému subjektu předkládány konkrétní činnosti či dovednosti. Vzhledem k tomu, že se jednalo o jednorozměrnou Rasch-škálu (one-dimenzional Rasch-scale), byl výpočet proveden na základě určení jedné hodnoty stupnice zdravotní gramotnosti pro každou osobu. Index, charakterizující zdravotní gramotnost (HL score), je prostým součtem bodů přidělených odpovědím označujících činnost jako velmi snadnou a docela snadnou. Výsledná škála pro krátký dotazník měla tak 16 stupňů v rozmezí od 0 do 16. Na bázi této stupnice byly definovány 3 základní úrovně zdravotní gramotnosti: 1) neadekvátní zdravotní gramotnost (0–8 bodů); 2) problematická zdravotní gramotnost (9–12 bodů); 3) dostatečná zdravotní gramotnost (13–16 bodů). Jednotlivé týmy zpracovaly další otázky sociodemografické a otázky týkající se zdraví a nemoci do definitivní podoby dotazníku, připraveného pro řízené rozhovory. Nevylučovala se však možnost analyzovat i jednotlivé položky dotazníku zdravotní gramotnosti, pokud byla cílem výzkumu detailní analýza konkrétních ukazatelů zdravotní gramotnosti. Aby bylo možné vypočítat souhrnný koeficient zdravotní gramotnosti, bylo nezbytné vyloučit odpověď „nevím“ a chybějící odpovědi a výpočet provádět pouze na základě čtyř kategorií, vyjadřujících hodnocení dané teze (odpovědi „velmi snadné“, „docela snadné“, „docela těžké“ a „velmi těžké“). Respondenti byli osloveni s pomocí účelového výběru v kombinaci se snowball technikou.

Jednalo se o jednorozměrnou Rasch-škálu, výpočet byl proveden na základě určení jedné hodnoty stupnice zdravotní gramotnosti pro každou osobu.

Struktura rozhovoru byla odvozena od standardizovaného dotazníku určeného k identifikaci zdravotní gramotnosti obyvatelstva Evropské unie HLS-EU-Q16 (Evropský dotazník pro průzkum zdravotní gramotnosti) doplněného o několik otázek sociodemografického charakteru, hodnocení subjektivního zdravotního stavu a zdravotního chování. HLS-EU-Q16 je krátkou verzí dotazníku HLS-EU-Q47.

2.2Cílové skupiny – výběr a počet respondentů

Sběr dat byl realizován formou strukturovaného rozhovoru, který realizovali proškolení tazatelé. Účastníci výzkumu byli před zahájením seznámeni s cíli výzkumu, poté měli možnost účast ve výzkumu odmítnout.

V rámci výzkumu zdravotní gramotnosti bylo provedeno šetření u 1 698 respondentů následujících cílových skupin v Jihočeském kraji:

1)děti a adolescenti (302 respondentů);

2)dospělá populace (303 respondentů);

3)senioři (326 respondentů);

4)občané žijící pod hranicí chudoby (300 respondentů);

5)Romové (301 respondentů);

6)zdravotníci – lékaři a sestry (166 respondentů).

ad 1) Cílová skupina dětí a adolescentů

Východiskem pro konstrukci výběrového souboru dětí a adolescentů byl základní soubor populace Jihočeského kraje ve věku 12–18 let (40 264 osob). Velikost výběrového souboru tvořilo 302 respondentů. Výběrový soubor byl konstruován jako reprezentativní z hlediska pohlaví a věku a jeho struktura se v těchto ukazatelích statisticky významně nelišila od struktury základního souboru (ČSÚ, 2016). Výběr respondentů pro terénní šetření byl kombinací náhodného a kvótního výběru. Nejprve byly náhodným způsobem vybrány volební okrsky, v nich formou náhodné procházky domácnosti. Pokud byl v domácnosti přítomen respondent odpovídající požadovaným charakteristikám, byl osloven, v opačném případě tazatel navštívil vedlejší domácnost. Sběr dat u této cílové skupiny výrazně ztížil informovaný souhlas rodičů, kteří měli obavy ze zveřejňování osobních údajů. Index zdravotní gramotnosti dětí a adolescentů byl vypočítán pouze z dat těch respondentů, kteří odpověděli na všechny otázky (N = 229).

Výzkumný soubor z hlediska pohlaví tvořilo 52 % chlapců a 48 % dívek. Z města bylo 56 % respondentů a 44 % z venkova.

Věkové rozložení: 12 let (15 % respondentů), 13 let (14 % respondentů), 14 let (15 % respondentů), 15 let (14 % respondentů), 16 let (14 % respondentů), 17 let (14 % respondentů), 18 let (14 % respondentů).

Na základní školu chodilo 59 % respondentů, 13 % respondentů dosáhlo středního vzdělání bez maturity/učební obor, 28 % středoškolské s maturitou, jeden respondent neodpověděl.

ad 2) Cílová skupina dospělé populace

Východiskem pro konstrukci výběrového souboru dospělých byl základní soubor populace Jihočeského kraje ve věku 18–64 let (404 801 osob). Velikost výběrového souboru tvořilo 303 respondentů. Výběrový soubor byl konstruován jako reprezentativní z hlediska pohlaví a věku a jeho struktura se v těchto ukazatelích statisticky významně nelišila od struktury základního souboru (ČSÚ, 2016). Výběr respondentů pro terénní šetření byl kombinací náhodného a kvótního výběru. Nejprve byly náhodným způsobem vybrány volební okrsky, v nich formou náhodné procházky domácnosti. Pokud byl v domácnosti přítomen respondent odpovídající požadovaným charakteristikám, byl osloven. v opačném případě tazatel navštívil vedlejší domácnost. Index zdravotní gramotnosti dospělých byl vypočítán pouze z dat těch respondentů, kteří odpověděli na všechny otázky (N = 251).

Z hlediska pohlaví tvořilo soubor 51,49 % mužů a 48,51 % žen, z hlediska věku tvořily soubor následující věkové kategorie: 18–24 let (11,88 %), 25–34 let (20,13 %), 35–44 let (26,73 %), 45–54 let (20,13 %) a 56–64 let (21,12 %).

Vzdělání respondentů bylo u 5,9 % základní, 29,7 % středoškolské bez maturity, 38,6 % středoškolské s maturitou, vyšší odborné vzdělání mělo 5,9 % respondentů a vysokoškolské 19,8 %.

Rodinný stav respondentů v rámci šetření byl: 19,5 % svobodný, 50,8 % ženatý/vdaná, 12,2 % rozvedený, 14,5 % v partnerském svazku bez uzavření sňatku, 3 % vdovec/vdova. Ve společné domácnosti žilo 87,1 % dotázaných. Ve městě bydlí 56,8 % respondentů, 43,2 % bydlí na venkově. Děti nemá 31,4 % oslovených.

Jako hlavní zaměstnání uvedlo 65,0 % respondentů, že je zaměstnancem na plný úvazek, 5,6 % je zaměstnancem na částečný úvazek. Podnikatelů či OSVČ bylo ve výběrovém souboru 11,6 %. Invalidní důchodci byli zastoupeni 4 % a starobní důchodci 4,3 %. Jiné než výše uvedené zaměstnání má 9,6 % oslovených. Z toho 6 % tvoří studenti a 1 % nezaměstnaní.

Na společenském žebříčku se 69,2 % respondentů zařadilo do průměru, 11,6 % se zařadilo do nejnižší úrovně ve společnosti, 14,2 % se naopak zařadilo do skupiny s nejvyšší úrovní ve společnosti.

ad 3) Cílová skupina seniorů

Kritériem pro zařazení do výzkumného souboru byl věk nad 65 let, trvalé bydliště v Jihočeském kraji, nepřítomnost kognitivní poruchy, život v samostatné domácnosti. Východiskem pro konstrukci výběrového souboru seniorů byl základní soubor populace Jihočeského kraje ve věku 65 a více let (117 998 osob). Velikost výběrového souboru tvořilo 326 respondentů. Výběrový soubor byl konstruován jako reprezentativní z hlediska pohlaví a věku a jeho struktura se v těchto ukazatelích statisticky významně neliší od struktury základního souboru (ČSÚ, 2016). Výběr respondentů pro terénní šetření byl kombinací náhodného a kvótního výběru. Nejprve byly náhodným způsobem vybrány volební okrsky, v nich formou náhodné procházky domácnosti. Pokud byl v domácnosti přítomen respondent odpovídající požadovaným charakteristikám, byl osloven, v opačném případě tazatel navštívil vedlejší domácnost. Rozhovory s respondenty probíhaly v jejich domácím prostředí vždy po předchozím souhlasu se zapojením do výzkumného šetření. Index zdravotní gramotnosti seniorů byl vypočítán s ohledem na maximální validitu pouze z dat těch respondentů, kteří odpověděli na všechny otázky (N = 234).

Z hlediska pohlaví tvořilo výběrový soubor 43,4 % mužů a 56,6 % žen. Rodinný stav svobodný/á uvedla 2,2 %, partner/ka 5,2 %, ženatý/vdaná 54,8 %, rozvedený/á 8,6 %, vdovec/vdova 23,3 %. Sám/sama v domácnosti žilo 31,4 % dotazovaných, 67,7 % žilo ve společné domácnosti. Děti pod 15 let věku uvedlo 0,3 %, nad 15 let 89,2 % a děti neuvedlo 8,6 % dotazovaných. Základní vzdělání mělo 13,3 %, vyučen nebo středoškolské vzdělání bez maturity mělo 41,0 %, středoškolské vzdělání s maturitou mělo 31,5 %, vyšší odborné vzdělání uvedlo 2,5 % a vysokoškolské vzdělání 11,7 % dotazovaných.

ad 4) Cílová skupina občanů pod hranicí chudoby

Východiskem pro konstrukci výběrového souboru občanů pod hranicí chudoby byla databáze osob evidovaných na úřadech práce a pobírajících nejrůznější sociální příspěvky v Jihočeském kraji (N = 1597). Z nich byly náhodným způsobem vybrány osoby, jejichž příjem byl pod hranicí chudoby. Velikost výběrového souboru tvořilo 300 respondentů. Výběrový soubor nebyl konstruován jako reprezentativní z hlediska SD znaků, neboť nebyla známa struktura základního souboru. S ohledem na to, že se jedná o skupinu osob nacházejících se příjmově pod hranicí chudoby, bylo využito k oslovování kontaktů na úřadech práce ve městě České Budějovice a Český Krumlov pracovníků sociálních služeb, které se zaměřují na nízkopříjmové skupiny obyvatelstva. Respondenti byli osloveni prostřednictvím účelového výběru v kombinaci se „snowball“ technikou. Index zdravotní gramotnosti osob žijících pod hranicí chudoby byl vypočítán pouze z dat těch respondentů, kteří odpověděli na všechny otázky (N = 204).

Výzkumný soubor tvořilo 57 % žen a 43 % mužů. Bydliště ve městě mělo 79 % respondentů, venkov uvedlo 21 %. Rodinný stav svobodný/á uvedlo 27,7 %, ženatý/vdaná 17,3 %, v kohabitaci 17,7 %, rozvedený/á, odloučen/á 32 % a vdovec/vdova 5 %. Základní vzdělání mělo 31 %, nedokončené ZŠ 2,7 %, vyučení nebo středoškolské vzdělání bez maturity mělo 42 %, středoškolské vzdělání s maturitou mělo 12,7 %, vyšší odborné nebo vysokoškolské 9 % a 2 % vzdělání neuvedla. Věkové rozmezí respondentů bylo v kategorii 18–30 let (18,3 %), 31–40 let (21 %), 41–50 let (27,7 %), 51–60 let (23 %), 61 a více let (5,5 %). Věk neuvedlo 4,3 %.

Socioekonomický status respondentů zahrnoval převážně osoby nezaměstnané – 50,8 %, ale 16,4 % osob uvedlo, že má nějakou formu zaměstnání (jednalo se tedy o tzv. pracující chudé). Z hlediska příjmu domácnosti se většina souboru nacházela ve třech kategoriích. Příjem do 5.000 Kč mělo 17,6 % většinou jednočlenných domácností, příjem v rozmezí 5.001 až 7.000 Kč mělo 15,3 % domácností a příjem 7.001 až 10.000 korun mělo 19,7 % domácností.

ad 5) Cílová skupina Romů

Vzhledem k tomu, že neexistují žádné relevantní údaje o minoritě Romů v České republice, potažmo v Jihočeském kraji (při posledním sčítání lidu v roce 2010 se k romské národnosti přihlásilo v Jihočeském kraji pouze 288 osob), byla struktura výběrového souboru odvozena od struktury základního souboru celkové populace ve věku 15 a více let v Jihočeském kraji z hlediska pohlaví a věku. Velikost výběrového souboru tvořilo 301 respondentů. Výběr respondentů pro terénní šetření probíhal na základě kritéria sebeindentifikace a příslušnosti k romské minoritě. Způsobem výběru respondentů byla metoda „sněhové koule“ (snowball sampling). Index zdravotní gramotnosti Romů byl vypočítán s ohledem na maximální validitu pouze z dat těch respondentů, kteří odpověděli na všechny otázky (N = 136).

Dle pohlaví byl soubor rozdělen přesně na polovinu (muži 50 %, ženy 50 %). Respondenti byli zastoupeni ve věkových kategoriích: 18–30 (27,9 %), 31–40 (25,4 %), 41–50 (24,9 %), 51–60 (17,2 %), 61–80 (4,6 %). Nejstaršímu respondentovi bylo 79 let. Nedokončené základní vzdělání mělo 20 % respondentů, 42 % uvedlo základní vzdělání, 18 % bylo vyučeno nebo mělo středoškolské vzdělání bez maturity, 4 % uvedla středoškolské vzdělání s maturitou, 2 % měla vyšší odborné vzdělání a jeden respondent (0,3 %) vysokoškolské vzdělání. Téměř 44 % bylo ve svazku manželském, 25 % svobodných, 23 % respondentů žilo s partnerem/kou, 4 % byla rozvedena a 2 % již ovdověla. Děti mělo 86 % respondentů. Většina respondentů uvedla, že bydlí ve městě (71 %). Na venkově pak žilo 28 % Romů. Zaměstnání na plný úvazek uvedlo 22 % respondentů, na částečný úvazek 23 %, 3 % respondentů pracovala jako OSVČ a 34 % bylo bez zaměstnání. Největší část respondentů žije ve společné domácnosti (71 %), 14 % žije samo a 6 % má sice vážný vztah, ale nesdílí společnou domácnost.

ad 6) Cílová skupina – zdravotníci

Tým zdravotníků nepostupoval v intencích ostatních týmů, vytvořil si vlastní dotazník, který kopíroval dotazník HLSQ – 16 otázek a zjišťoval názory a zkušenosti zdravotníků v oblasti zdravotní gramotnosti laické veřejnosti. Sběr dat u tohoto týmu probíhal od 1. 1. do 31. 12. 2017, vzhledem k tomu, že členové týmu velice složitě získávali lékaře v primární péči ke spolupráci. Výběr výzkumného souboru u týmu zdravotníků probíhal na základě kvótního výběru. Soubor byl vybírán na základě stanovené kvóty tak, aby respondent byl zdravotník, resp. lékař nebo patřil do skupiny nelékařských zdravotnických profesí v Jihočeském kraji. Vzhledem k nízké účasti respondentů bylo využito celkem 166 dotazníků. Soubor byl tvořen skupinou 38 lékařů a 134 nelékařských zdravotnických pracovníků (všeobecných sester). Odbornost obou dvou skupin je různorodá, nicméně obě dvě skupiny jsou zainteresovány do všech úrovní prevence, tj. primární, sekundární i terciární. Nejvíce (16 %) byla zastoupena odbornost všeobecná interna. Distribuce dotazníků probíhala tak, že dotazník byl v elektronické podobě zaslán na dostupné e-mailové adresy respondentů a dále pak byly osloveny jihočeské nemocnice, tj. Nemocnice České Budějovice, a. s., Nemocnice Tábor, a. s., Nemocnice Jindřichův Hradec, a. s., Nemocnice Prachatice, a. s., a Nemocnice Písek, a. s.

V rámci terénního šetření byla vytvořena jednotná databáze dotazovaných subjektů, aby byly eliminovány případné překryvy. Žádný subjekt tedy nemohl být zároveň účastníkem více cílových skupin.

2.3Zpracování dat

Data kvantitativní části výzkumu byla zpracována běžnými statistickými metodami prostřednictvím statistického programu SASD (statistická analýza sociálních dat) verze 1.4.5. Byly využity metody jak popisné, tak analytické statistiky. Konkrétní způsob statistického hodnocení byl zvolen podle rozložení hodnocených dat i podle síly testů.

Bodování a výpočet krátké verze dotazníku zdravotní gramotnosti byly provedeny na základě následující dichotomizace odpovědí a stanovení těchto kategorií:

1)Kategorie, vyjadřující skutečnost, že daná činnost je pro respondenta obtížná (hodnocení „docela těžké“ a „velmi těžké“), jsou kódovány číslem 0 (nula).

2)Kategorie, vyjadřující skutečnost, že daná činnost je pro pacienta snadná (hodnocení „velmi snadné“ a „docela snadné“) jsou kódovány číslem 1 (jedna).

3)Odpovědi „neví“ nebo chybějící odpovědi jsou kódovány jako chybějící hodnoty (missingy).

Index charakterizující zdravotní gramotnost (HL score) je prostým součtem bodů, přidělených odpovědím označujícím činnost jako velmi snadnou a docela snadnou. Výsledná škála pro krátký dotazník tak má 16 stupňů v rozmezí od 0 do 16. Na bázi této stupnice jsou definovány 3 základní úrovně zdravotní gramotnosti: 1) neadekvátní zdravotní gramotnost (0–8 bodů); problematická zdravotní gramotnost (9–12 bodů) a dostatečná zdravotní gramotnost (13–16 bodů).

Metodologická doporučení umožňují vypočítat index zdravotní gramotnosti s omezenou validitou, kdy jsou do výpočtu zahrnuti i respondenti, u kterých byly maximálně dvě chybějící odpovědi, nebo s maximální validitou, kdy do výpočtu byli zahrnuti pouze ti respondenti, kteří odpověděli na všechny otázky (žádná chybějící odpověď).

Do porovnání byli zahrnuti v jednotlivých skupinách pouze ti respondenti, kteří odpověděli na všechny otázky, tzn. s maximální validitou. Tento výpočet se i se zřetelem k budoucí publikační činnosti jeví jako vhodnější.

Srovnání zdravotní gramotnosti jednotlivých cílových skupin bylo provedeno na základě testu chí-kvadrát dobré shody a testu nezávislosti. Dále byly provedeny výpočty Pearsonova koeficientu kontingence, normovaného Pearsonova koeficientu kontingence, Čuprovova koeficientu, Cramerova koeficientu, Wallisova koeficientu, Spearmanova koeficientu a korelačního koeficientu.

Aplikovaná testovací kritéria jednoznačně prokázala statisticky významné rozdíly ve zdravotní gramotnosti zkoumaných cílových skupin. Chí-kvadrát charakteristika testu nezávislosti (Χ^2) má hodnotu 53,310 při 8 stupních volnosti, p < 0,001.

2.4Metodologické omezení výzkumného šetření

Metodologickým omezením je nereprezentativnost výběrového vzorku. Sběr dat u cílové skupiny dětí a adolescentů výrazně ztížil informovaný souhlas rodičů, kteří měli obavy ze zveřejňování osobních údajů. U některých cílových skupin neexistují žádné relevantní údaje o velikosti základního souboru, např. o minoritě Romů v České republice, potažmo v Jihočeském kraji, stejně tak obtížně byl získáván výběrový soubor občanů pod hranicí chudoby. Zde byla východiskem pro konstrukci výběrového souboru databáze osob evidovaných na úřadech práce a pobírajících nejrůznější sociální příspěvky v Jihočeském kraji (N = 1597). U cílové skupiny zdravotníků byl výběr zpomalen nezájmem lékařů o toto šetření, z čehož vyplývá nízká účast respondentů.

Lze však uvést, že navzdory uvedenému metodologickému omezení potvrzují výsledky některé významné skutečnosti, které se objevují i v dalších studiích (Baumann et al., 2015; Kučera et al., 2016).

3Zdravotní gramotnost dětí ve věku 12–18 let vJihočeském kraji

Dita Nováková, Alena Machová

3.1Teoretické vymezení

Dle Úmluvy oprávech dítěte se „dítětem rozumí každá lidská bytost mladší osmnácti let, pokud podle právního řádu, jenž se na dítě vztahuje, není zletilosti dosaženo dříve“ (Úmluva, čl. 1).

„Dětství je období vývoje dítěte, jeho příprava na dospělost. Jeho poznání znejrůznějších aspektů ukazuje na složitost vývoje dítěte, závislost na bezprostředním okolí, rodině izákonitých procesech, kterými se vrámci socializace ztéto závislosti postupně vymaňuje, aby dosáhlo svého vlastního místa ve společnosti, svůj sociální status aroli vní“ (Dunovský et al., 1999, s. 40–41).

Vývoj dítěte je nejvíce ovlivněn vprenatálním životě araném dětství. Nenarozené dítě je ohrožené vprůběhu těhotenství vlivy, jako jsou kouření matky, alkohol, zneužívání drog ašpatná výživa matky. Tyto vlivy se mohou projevit vpozdějším věku amohou mít následky po celý život (Vaďurová, 2008). Děti potřebují dostatečnou apravidelnou pozornost apéči, aby byly šťastné azdravé, nepoznaly důsledky deprivace či týrání. Rodiče by měli být dobrým vzorem pro zdravý rozvoj jak tělesného vývoje, tak emocionálních vazeb. Dobré návyky zrodiny se odráží ve zdravém životním stylu, tělesné aktivitě, správném využití volného času, rozumné stravě, odmítání drog adalších návykových látek. Důležité je nezapomínat na vliv vrstevnické skupiny aklást důraz na kvalitní vzdělání. Langmeier aKřejčířová (1998) uvádějí, že kzákladním potřebám dětí jsou řazeny ipotřeby vývojové, které vedou kčinnostem, jimiž se člověk sám rozvíjí. Mají dlouhodobý charakter, aktualizují se, svěkem roste amění se motivace kčinnostem, které vedou kzískávání nových poznatků adovedností atím kvývoji dítěte.

Česká republika patří kzemím svelmi dobrou péčí odětskou populaci. Díky koncepci preventivního zaměření má současná pediatrie dobře zavedený systém preventivních prohlídek cílených na sledování všestranného vývoje dětí aimunizační program na základě očkovacího kalendáře. Celosvětově aivEvropě existují významné rozdíly vpojetí primární péče. VČR je tradičně založená na funkci praktických lékařů pro děti adorost apraktických lékařů pro dospělé. Praktičtí lékaři pro děti adorost registrují kdlouhodobé péči děti zdané lokality aznalost sociálně-ekonomických vlivů prostředí, konkrétních sociálních podmínek rodiny adostupnost dalších specializovaných zdravotnických zařízení vregionu jim umožňuje koordinaci péče odětské pacienty nejen po stránce zdravotní, ale ipo stránce sociální.

Zdraví nevzniká vnemocnicích, ale vrodinách, školách ana pracovištích, všude tam, kde lidé žijí, pracují, odpočívají astárnou (MZ ČR, 2014a). Zdraví jednotlivců je ovlivňováno řadou faktorů jako dědičnost, vliv životního prostředí, vliv sociálního prostředí (rodina, škola, pracoviště, bydliště) asamozřejmě také zdravotní péčí. Ta se na celkovém zdraví obyvatel podílí asi jen z20%, zbývající podíl tvoří faktory běžného života. Zlepšení zdravotní gramotnosti patří kcílům programu Zdraví 2020 (MZ ČR, 2014b). Světová zdravotnická organizace (WHO) definuje zdravotní gramotnost jako „kognitivní asociální schopnosti, které určují motivaci azpůsobilost jednotlivců ktomu, aby si dokázali získat přístup kinformacím, porozumět jim avyužívat je způsobem, který podporuje audržuje dobré zdraví“ (Kickbusch et al., 2013, s. 4). Sørensen et al. (2012) upozorňují na souvislost zdravotní gramotnosti sobecnou gramotností populace auvádějí, že zdravotní gramotnost zahrnuje lidské poznání, motivaci akompetence kpřístupu, porozumění, vyhodnocování apoužívání zdravotních informací, aby bylo možné rozhodovat apřijímat rozhodnutí vkaždodenním životě týkající se zdravotní péče, prevence nemocí apodpory zdraví scílem udržet nebo zlepšit kvalitu života během životního cyklu. Holčík (2009) prezentuje model zdravotní gramotnosti, který rozlišuje zdravotní gramotnost funkční (informování veřejnosti ozdravotních rizikách aopotřebě zdravého životního stylu), interaktivní (rozvoj schopností lidí aktivně spoluvytvářet svůj zdravotní osud) akritickou (aktivní atvůrčí podíl na péči ozdraví ana vytváření arealizaci zdravotní politiky). Podpora zdraví podle Holčíka (2009) je významná ekonomická, humánní, individuální asociální hodnota vkaždé civilizované zemi. Ve všech členských zemích EU je zájem aktivně participovat na zlepšení zdravotního stavu populace (Report on Health Inequalities in The European Union, 2013).

Zdravotní gramotnost má významný vliv na postoj lidí kvlastnímu zdraví aje tedy vzájmu společnosti úroveň zdravotní gramotnosti zvyšovat napříč celou populací. Především bychom se měli zaměřit na dětskou populaci, neboť upevňování zdravých návyků vprevenci nemocí má vliv na zdravotní stav vdospělosti. Na zvyšování zdravotní gramotnosti dětí by se měla podílet především rodina aškola, je to však také úkolem zdravotnických pracovníků, jejichž úlohou je nejen léčit choroby, ale připomínat hodnotu zdraví, zdraví posilovat, rozvíjet achránit avtomto duchu koordinovat úsilí celé společnosti. Kaas et al. (2016) konstatují, že je nezbytné vsestrách neustále rozvíjet činnosti spojené spreventivním působením azaměřit se na ně ivrámci ošetřovatelského vzdělávání, klinické praxe ivýzkumu, protože jsou to právě sestry, které tvoří početnou skupinu zdravotnických pracovníků, jež se na preventivním působení na populaci podílí.

3.2Zdravotní gramotnost zhlediska zdravotní péče

Tab. 3.1 Zdravotní gramotnost azdravotní stav

Zdravotní gramotnost

N

Hodnota X^2

df

p

Statistická významnost

Zdravotní stav

227

6,935

6

0,327

n.s.

Tab. 3.2 Zdravotní gramotnost alékařská péče

Vybrané faktory

N

df

p

229

4

6

3.3Zdravotní gramotnost zhlediska podpory zdraví

Pohyb

Kouření aalkohol

3.4Schopnost nalézt, pochopit avyužít informace

3.5Celková zdravotní gramotnost

3.6Závěr

Table of Contents

Předmluva

1 Úvod

2 Metodologie, výběrové soubory, jejich reprezentativnost, charakteristika a zpracování dat

2.1 Metodologie

2.2 Cílové skupiny – výběr a počet respondentů

2.3 Zpracování dat

2.4 Metodologické omezení výzkumného šetření

3 Zdravotní gramotnost dětí ve věku 12–18 let v Jihočeském kraji

3.1 Teoretické vymezení

3.2 Zdravotní gramotnost z hlediska zdravotní péče

3.3 Zdravotní gramotnost z hlediska podpory zdraví

3.4 Schopnost nalézt, pochopit a využít informace

3.5 Celková zdravotní gramotnost

3.6 Závěr