Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ing. Zdeněk Kuneš, Ing. Pavla Polanská

Uplatňování DPH u zvláštních režimů a specifických postupů

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 8 271. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí
Sazba a zlom Jan Šístek
Formát ePub Jan Šístek
Odpovědná redaktorka Ing. Kateřina Patková
Počet stran 256
První vydání, Praha 2021

Vytiskla TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

© Grada Publishing, a.s., 2021

ISBN 978-80-271-4564-5 (ePub)
ISBN 978-80-271-4563-8 (pdf)
ISBN 978-80-271-1227-2 (print)

Slovo autorů

V publikaci jsme pro Vás shrnuli uplatňování daně z přidané hodnoty u zvláštních režimů a dále ve zcela specifických případech, kdy je tato daň uplatňována způsobem, který se odlišuje od běžného režimu pro uplatnění daně z přidané hodnoty.

Je zde uveden postup uplatnění daně z přidané hodnoty pro plátce, kteří poskytují cestovní službu a kteří jsou tak povinni použít zvláštní režim pro cestovní službu. Vzhledem k tomu, že s účinností od 1. ledna 2022 dochází při uplatnění tohoto režimu k zásadním změnám, je samostatně sepsán postup uplatnění tohoto zvláštního režimu do konce roku 2021 a od 1. ledna 2022.

Pro plátce, kteří obchodují s použitým zbožím, uměleckými díly, sběratelskými předměty a starožitnostmi je vysvětleno, za jakých podmínek mohou použít zvláštní režim, který se na prodej tohoto zboží vztahuje.

Najdete zde také postup pro uplatňování daně z přidané hodnoty při dodání investičního zlata.

Podrobně se věnujeme režimu přenesení daňové povinnosti uplatňovanému při obchodování s vybraným zbožím nebo při poskytnutí vybraných služeb v rámci tuzemska, například při poskytnutí stavebních nebo montážních prací mezi plátci.

S účinností od 1. října 2021 došlo k zásadní změně uplatňování daně z přidané hodnoty u zvláštního režimu u jednoho správního místa. Návazně na tuto změnu je pro plátce, kteří obchodují se zbožím prostřednictvím e-shopů, vysvětlen postup při prodeji zboží na dálku. Řešeny jsou také daňové dopady poskytnutí elektronicky poskytovaných služeb, služeb pro konečného zákazníka v jiném členském státě a dodání zboží provozovatelem elektronického rozhraní a prodej dovezeného zboží na dálku. V této souvislosti jsou detailně zpracovány podmínky pro použití režimu Evropské unie, režimu mimo Evropskou unii a dovozního režimu.

Ve vazbě na zrušení osvobození od daně při dovozu zboží do hodnoty 22 EUR uvádíme podmínky pro použití zvláštního režimu při dovozu zboží nízké hodnoty.

Kromě výše zmíněného je připraveno vysvětlení specifických postupů pro uplatnění daně z přidané hodnoty v případě obchodování s novými dopravními prostředky v Evropské unii, při prodeji vratných obalů a u majetku vytvořeného vlastní činností.

Ing. Zdeněk Kuneš a Ing. Pavla Polanská

1.Režim přenesení daňové povinnosti– §92a až 92g zákona oDPH

Vběžném režimu má při uplatňování daně zpřidané hodnoty povinnost přiznat azaplatit daň plátce, který uskutečnil zdanitelné plnění.

Režim přenesení daňové povinnosti jespecifický vtom, žese povinnost přiznat azaplatit daň přenáší zposkytovatele plnění naplátce, prokterého jezdanitelné plnění uskutečněno.

Režim přenesení daňové povinnosti se použije

Režim přenesení daňové povinnosti použije plátce, pokud pro jiného plátce poskytne některé zdanitelné plnění, uvedené v§92b až 92g zákona oDPH, smístem plnění vtuzemsku.

Jedná se o:

– dodání zlata podle §92b zákona oDPH,

– dodání zboží uvedeného vpříloze č.5 podle §92c zákona oDPH,

– dodání nemovité věci podle §92d zákona oDPH,

– poskytnutí stavebních nebo montážních prací podle §92e zákona oDPH,

– použití režimu přenesení daňové povinnosti vostatních případech podle §92ea zákona oDPH,

– dodání zboží nebo poskytnutí služeb uvedených vpříloze č.6 podle §92f zákona oDPH,

– mechanismus rychlé reakce podle §92g zákona oDPH.

Podstatné je, že se tento režim použije pouze při poskytnutí uvedených zdanitelných plnění smístem plnění vtuzemsku, které jsou poskytnuté mezi plátci.

Režim přenesení daňové povinnosti se nepoužije

Pokud je některé zuvedených zdanitelných plnění poskytnuto pro osobu, která není registrována za plátce, zůstává podle běžného režimu uplatnění daně povinnost přiznat azaplatit daň na plátci, který zdanitelné plnění poskytl.

Příklad:

Plátce postavil rodinný dům pro občana, nepodnikatele. Při uplatnění daně použil běžný režim.

Příklad:

Plátce provedl opravu střechy na výrobní hale pro podnikatele, který není plátcem. Při uplatnění daně použil běžný režim afakturoval opravu včetně daně.

Režim přenesení daňové povinnosti se nepoužije také vpřípadě, že zdanitelné plnění má místo plnění mimo tuzemsko.

Příklad:

Plátce provedl opravu střechy na výrobní hale vBratislavě pro osobu povinnou kdani na Slovensku, ale neregistrovanou kdani. Při uplatnění daně plátce použil běžný režim, místo plnění stanovil podle §10 zákona oDPH.

Použití režimu přenesení daňové povinnosti závisí podle §92a odst. 2 a3 zákona oDPH také natom, zda příjemce plnění kedni přijetí úplaty, pokud kněmu došlo dříve, než bylo uskutečněno plnění, nebo kedni uskutečnění plnění, pokud nebyla dříve přijata úplata, vystupuje činevystupuje jako osoba povinná kdani.

Pokud příjemce zdanitelného plnění poskytne dodavateli své daňové identifikační číslo, jedná jako osoba povinná kdani.

Pokud je příjemce plnění, které podléhá režimu přenesení daňové povinnosti, plátcem azároveň nejedná vokamžiku zaplacení zálohy čipřijetí zdanitelného plnění jako osoba povinná kdani, musí tuto skutečnost oznámit poskytovateli plnění.

Je na plátci, jak tuto skutečnost poskytovateli zdanitelného plnění oznámí. Je vhodné, aby vtěchto případech plátce, příjemce zdanitelného plnění, plátci, poskytovateli zdanitelného plnění písemně sdělil, že se při přijetí tohoto zdanitelného plnění jako osoba povinná kdani nechová. Pro plátce, poskytovatele zdanitelného plnění, je vhodné, aby tato potvrzení uchovával pro případ daňové kontroly.

Pokud příjemce plnění nejedná vdaném okamžiku jako osoba povinná kdani, režim přenesení sejiž dále nepoužije, atoani vpřípadě, žepotomto okamžiku dojde kezměně účelu použití přijatého zdanitelného plnění.

Příklad:

Plátce, stavební firma, poskytuje stavební práce naopravě parkoviště pro obec, která je plátcem. Před převzetím stavebních prací vydala obec stavební firmě písemné potvrzení, žepři přijetí těchto prací nejedná jako osoba povinná kdani, protože práce budou využity pro výkon veřejné správy. Plátce, poskytovatel prací, nepoužije režim přenesení daňové povinnosti, použije běžný režim pro uplatnění daně apřizná daň vesvém daňovém přiznání. Pokud byvšak obec nevydala plátci, poskytovateli prací, potvrzení otom, že při přijetí těchto prací nejedná jako osoba povinná kdani, ado objednávky nebo uzavřené smlouvy by obec uvedla své DIČ, použil byplátce režim přenesení daňové povinnosti apovinnost přiznat daň by byla na obci.

Použití režimu přenesení daňové povinnosti uplátce, který nesplnil vestanovené lhůtě svoji registrační povinnost

Plátce, který sevčas nezaregistroval ajejakoplátce zpětně registrován rozhodnutím správce daně oregistraci za plátce, nepoužije podle §92a odst. 5 zákona oDPH režim přenesení daňové povinnosti zata zdaňovací období, vekterých byl plátcem ze zákona, ale nebyl jako plátce registrován, ale použije běžný režim. Podle tohoto pravidla se postupuje jak vpřípadě, že plátce, který nesplnil ve stanovené lhůtě svoji registrační povinnost, je vpozici poskytovatele plnění, tak vpřípadě, že je vpozici příjemce plnění.

Daňová povinnost zůstává vtomto případě naposkytovateli zdanitelného plnění, protože odplátce, příjemce plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, bynebylo možné požadovat, aby zpětně (poté co bude jako plátce registrován) přiznal azaplatil ztohoto plnění zaposkytovatele daň.

Režim přenesení daňové povinnosti použije plátce až ode dne nabytí právní moci rozhodnutí oregistraci plátce.

Pozdě registrovaný plátce, který uskutečňoval zdanitelná plnění, je vtakovém případě zaobdobí, kdy byl plátcem ze zákona, ale nebyl jako plátce registrován, povinen podat řádná daňová přiznání.

Vzhledem ktomu, že každý nově registrovaný plátce má měsíční zdaňovací období, podá daňová přiznání zajednotlivé kalendářní měsíce. Současně podá také zatyto měsíce řádná kontrolní hlášení.

Nepodává dodatečná daňová přiznání ani následná kontrolní hlášení.

Vtěchto daňových přiznáních uvede plátce daň ze zdanitelnýchplnění, která vté době uskutečnil. Běžně vypočítá daň podle §37 písm.b) zákona oDPH shora.

Příklad:

Podnikatel, který poskytoval instalatérské práce při výstavbě bytového domu pro sociální bydlení, zjistil vzáří 2021, že se překročením obratu stal plátcem k1. lednu 2021. Zpětně se proto k1. lednu 2021 zaregistroval za plátce. Podal finančnímu úřadu opožděně řádná daňová přiznání kdani zpřidané hodnoty za období od ledna do srpna 2021, vtěchto přiznáních uvedl běžný režim pro uplatnění daně, daň spočítal „shora“. Například za leden 2021 činily jeho tržby zinstalatérských prací provedených pro plátce při výstavbě bytového domu pro sociální bydlení 180000Kč.Do daňového přiznání podaného zpětně za leden 2021 uvedl na řádku 2 základ daně 156522Kč adaň 23478Kč (180000– (180000 :1,15)). Dne 28. září 2021 nabylo právní moci rozhodnutí oregistraci plátce. Režim přenesení daňové povinnosti začal plátce používat od 28. září 2021.

Vpřípadě zpětné registrace má plátce možnost vypočítat daň také podle §37 písm.a) zákona oDPH jako součin základu daně asazby daně.

Tento postup není možné využít běžně uvšech zdanitelných plnění, poskytnutých pro plátce, ale pouze vpřípadě, že se plátce sesvým odběratelem plátcem dohodne, žemu tento odběratel zazdanitelná plnění, která od tohoto plátce přijal, zpětně doplatí daň nebo tato povinnost zákazníka vyplývá zuzavřené smlouvy.

Pozdě registrovanému plátci zůstává také zachován nárok naodpočet daně navstupu zpřijatých zdanitelných plnění zaobdobí, kdy sestal plátcem, ačkoliv nebyl jako plátce včas registrován. Nárok na odpočet daně je ale povinen doložit daňovými doklady.

Nárok naodpočet daně má tento plátce také vsouladu s§79zákona oDPH uzdanitelných plnění přijatých před registrací plátce. Tento nárok uplatní vdaňovém přiznání podaném za první zdaňovací období.

Nárok na odpočet daně zplnění přijatých před registrací plátce doloží doklady, které mu byly vystaveny plátcem. Jedná se odaňové doklady, které vystavil plátce vsouladu s§28 zákona oDPH osobě povinné kdani stím, že tyto doklady nemají všechny povinné náležitosti daňového dokladu, každopádně na nich chybí daňové identifikační číslo plátce, příjemce zdanitelného plnění. Tuto chybějící náležitost plátce doloží jinými důkazními prostředky, například rozhodnutím oregistraci plátce.

Příklad:

Podnikatel, který poskytoval montáže kuchyňských linek do bytů, zjistil vdubnu 2021, že se překročením obratu stal plátcem k1. lednu 2021. Zpětně se proto k1. lednu 2021 zaregistroval za plátce apodal finančnímu úřadu opožděně řádná daňová přiznání kdani zpřidané hodnoty za leden aúnor 2021. Vtěchto přiznáních uplatnil nárok na odpočet daně znakoupeného materiálu. Tento nárok na odpočet daně doložil daňovými doklady.

Vdaňovém přiznání, podaném za leden 2021 uplatnil také nárok na odpočet daně ze strojů, které si pořídil vroce 2020 akteré byly k1. lednu 2021 součástí jeho obchodního majetku. Nárok na odpočet daně doložil daňovými doklady vystavenými plátci.

Přechodné období při rozšíření režimu přenesení daňové povinnosti nanové komodity či nové služby

Jedná se osituaci, která může nastat vpřípadě, že se rozšiřuje použití režimu přenesení daňové povinnosti na nové komodity anové typy služeb.

Vtomto přechodném období při rozšíření režimu přenesení daňové povinnosti nanové komodity nebo služby mohou nastat případy, kdybyla plátcem přijata záloha na budoucí zdanitelné plnění, zekteré vznikla povinnost přiznat daň, protože vté době ještě nebyla povinnost použít režim přenesení daňové povinnosti akuskutečnění daného zdanitelného plnění došlo ažpozavedení režimu přenesení daňové povinnosti.

Pro tyto případy platí podle §92a odst. 6 zákona oDPH zásada, žese režim přenesení daňové povinnosti vtěchto případech neaplikuje zpětně nadaň, ukteré vznikla povinnost přiznat ztitulu přijetí zálohy.

Při výpočtu části daně, nakterou sepoužije režim přenesení daňové povinnosti, sevychází zezákladu daně stanoveného podle obecného pravidla §37a odst.1zákona oDPH, který řeší případy, kdy byla přijata azdaněna úplata před uskutečněním zdanitelného plnění.

Základem daně, stanoveným pro režim přenesení daňové povinnosti, jevtakovém případě rozdíl mezi celkovou úplatou zadané zdanitelné plnění bez daně (tzn. celkovým základem daně zadané zdanitelné plnění podle §36 odst.1zákona oDPH) asoučtem částek záloh přijatých před zavedením režimu přenesení daňové povinnosti snížených odaň přiznanou ztěchto záloh (tzn. souhrnem základů daně podle §36 odst.2zákona oDPH).

Pokud plátce přijme zálohu pozavedení režimu přenesení daňové povinnosti asoučasně před uskutečněním zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, tak sektéto záloze nepřihlíží.

Příklad:

Plátce od jiného plátce přijal zálohu na poskytnutí stavebních prací při opravě bytového domu vPraze ve výši 50000Kč vdobě, kdy se na stavební práce režim přenesení daňové povinnosti ještě nepoužil. Plátce použil běžný režim pro uplatnění daně avzhledem ktomu, že záloha je vždy včetně daně, spočítal daň shora. Vdobě, kdy stavební práce poskytl, se na poskytnutí stavebních prací již režim přenesení daňové povinnosti použil. Plátce vyúčtoval doplatek ve výši 150000Kč, na který použil režim přenesení daňové povinnosti adaň ztéto částky přiznal příjemce služby.

Právní fikce „dobrá víra“

V§92a odst. 7 zákona oDPH je zavedena obecná právní fikce pro použití režimu přenesení daňové povinnosti.

Jedná seosituace, kdy si plátce, který uskutečnil zdanitelné plnění, aplátce, příjemce tohoto zdanitelného plnění, nejsou jisti, zda poskytnuté zdanitelné plnění dorežimu přenesení daňové povinnosti spadá, aveshodě důvodně předpokládají, žeseorežim přenesení daňové povinnosti jedná.

Vtakovém případě plátce, poskytovatel zdanitelného plnění, vystaví daňový doklad bez uvedení výše daně anatento daňový doklad uvede údaj „daň odvede zákazník“ apříjemce plnění tento doklad akceptuje adoplní výši daně vevidenci pro účely daně zpřidané hodnoty. Příjemce plnění tak jedná veshodě sposkytovatelem plnění.

Častým případem použití právní fikce jsou případy, kdy plátce poskytuje pro jiného plátce elektromontážní práce vrámci stavebních nebo montážních prací, které odpovídají kódům 41 až 43 klasifikace produkce CZ-CPA asoučasně tento plátce jako samostatné zdanitelné plnění poskytuje plátcům elektromontážní práce, které odpovídají kódu 33 klasifikace produkce CZ-CPA.

Příklad:

Plátce provedl pro jiného plátce výměnu zářivek vobchodním domě. Toto plnění podléhá kódu 33 CZ-CPA. Plátce poskytovatel si ale nebyl zcela jist, zda je na toto zdanitelné plnění povinen použít režim přenesení daňové povinnosti. Splátcemodběratelem se dohodl, žerežim přenesení daňové povinnosti použije. Vystavil daňový doklad, na kterém uvedl základ daně aúdaj „daň odvede zákazník“. Plátce odběratel doplnil výši daně vevidenci pro účely daně zpřidané hodnoty apřiznal daň.

Právní fikci „dobré víry“ není ale možné využít, pokud sezdanitelné plnění zjevně odchyluje odplnění, která dorežimu přenesení daňové povinnosti spadají, tedy vpřípadech, kdy nejsou pochybnosti otom, žeserežim přenesení daňové povinnosti nepoužije.

Příklad:

Plátce provedl vopravárenské dílně opravu volně stojící lednice. Režim přenesení daňové povinnosti se nepoužije ani vpřípadě „dobré víry“. Nejedná se ostavební nebo montážní práce vymezené v§92e zákona oDPH. Daň musí být přiznána aodvedena poskytovatelem prací vběžném režimu.

Porušení režimu přenesení daňové povinnosti

Pokud plátce poskytne zdanitelné plnění podléhajícírežimu přenesení daňové povinnosti, ale nepostupuje podle tohoto režimu apři uskutečnění zdanitelného plnění uplatní daň na výstupu vběžném režimu pro uplatnění daně avýši daně uvede na daňovém dokladu, nemá plátce, příjemce tohoto zdanitelného plnění, nárok na odpočet daně uvedené na daňovém dokladu.

Důvodem je skutečnost, že podle §72 zákona oDPH je plátce oprávněn kodpočtu daně, kterou se rozumí daň, která je stanovena podle zákona oDPH. Vrežimu přenesení daňové povinnosti se jedná odaň, kterou sám přizná příjemce tohoto zdanitelného plnění.

Příklad:

Plátce poskytl pro jiného plátce opravu topení vprůmyslové hale. Vystavil daňový doklad vběžném režimu. Na dokladu uvedl základ daně 30000Kč, daň 6300Kč.Vzhledem ktomu, že se jednalo omontážní práce poskytnuté pro jiného plátce, na které se podle §92e zákona oDPH použije režim přenesení daňové povinnosti, byl povinen přiznat daň plátce, příjemce tohoto plnění. Pokud by plátce zaplatil poskytovateli plnění daň uvedenou na daňovém dokladu, nemá nárok na odpočet této daně. Příjemce plnění byl povinen přiznat daň 6300Kč vrámci režimu přenesení daňové povinnosti atuto daň si mohl uplatnit jako nárok na odpočet daně za splnění podmínek §72 anásl. zákona oDPH.

Poskytovatel plnění postupuje vtakovém případě podle obecné zásady pro opravu výše daně podle §43 zákona oDPH.

Závazné posouzení

Vpřípadě, že si plátce není jist, zda se při poskytnutí určitého zdanitelného plnění použije režim přenesení daňové povinnosti, může podle §92h zákona oDPH požádat Generální finanční ředitelství ovydání závazného posouzení.

Podle §92i odst. 2 zákona oDPH uvede žadatel vžádosti ozávazné posouzení popis zdanitelného plnění, jehož se žádost ovydání rozhodnutí ozávazném posouzení týká. Vžádosti lze uvést pouze jedno zdanitelné plnění.

Plátce je povinen vžádosti uvést návrh výroku rozhodnutí ozávazném posouzení.

Žádost je zpoplatněna částkou 10000Kč.

Povinnosti plátce, poskytovatele zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti

Stanovení základu daně

Poskytovatel zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti stanoví základ daně podle obecných principů zákona oDPH. Do základu daně tak zahrne podle §36 odst. 1 zákona oDPH vše, co jako úplatu obdržel nebo má obdržet zauskutečněné zdanitelné plnění odosoby, prokterou jezdanitelné plnění uskutečněno, nebo odtřetí osoby.

Do základu daně zahrne také vedlejší výdaje, které účtuje osobě, prokterou jeuskutečňováno zdanitelné plnění, přijeho uskutečnění.

Podle §36 odst. 4 zákona oDPH se za vedlejší výdaje považují zejména náklady na balení, přepravu, pojištění aprovize.

Pro stanovení základu daně při použití režimu přenesení daňové povinnosti je podstatné zahrnutí těchto vedlejších výdajů do základu daně, protože režim přenesení daňové povinnosti se použije sektorově na zákonem vyjmenovaná zdanitelná plnění atato zdanitelná plnění ve svém základu daně musí vedlejší výdaje zahrnovat.

Pokud plátce poskytne zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti avedlejší plnění do základu daně za toto zdanitelné plnění nezahrne, tak se na tato plnění jako na samostatná zdanitelná plnění většinou režim přenesení daňové povinnosti nevztahuje atakový postup je nesprávný.

Připoskytnutí služby zahrnuje základ daně také materiál přímo související sposkytovanou službou.

Příklad:

Stavební firma, plátce, poskytla stavební práce při výstavbě obchodního domu vOlomouci jinému plátci. Hodnota samotných stavebních prací činila 1000000Kč.Hodnota materiálu činila 3000000Kč.Plátce si nechal stavební materiál na stavbu dovážet jiným plátcem. Tento plátce za přepravu stavebního materiálu vyúčtoval stavební firmě 300000Kč apříslušnou částku daně. Celkový základ daně za provedené stavební práce, které plátce poskytl odběrateli vrežimu přenesení daňové povinnosti, je 4300000Kč.

Připoskytnutí stavebních amontážních prací spojených svýstavbou, změnou dokončené stavby nebo vsouvislosti sopravou stavby zahrnuje podle §36 odst. 3 písm.d) zákona oDPH základ daně také konstrukce, materiál, stroje azařízení, které sedostavby jako její součást montážními astavebními pracemi zabudují nebo zamontují.

Příklad:

Plátce provedl pro jiného plátce rekonstrukci topení vbytovém domě. Při stanovení ceny si samotné práce vyčíslil na 50000Kč, materiál (kotel, radiátory…) na 120000Kč, dopravu materiálu na 20000Kč.Plátce uvedl na daňový doklad jako předmět daně rekonstrukci topení vbytovém domě, základ daně 190000Kč.

Při dodání elektřiny nebo plynu jsou vedlejším plněním, které se zahrnuje do základu daně, například přepravní služby, distribuční služby, přenosové služby, podpůrné služby, náklady na zajištění regulační energie, náklady spojené spodporou elektřiny hrazené zákazníkem za množství jím spotřebované elektřiny. Do základu daně se zahrnuje také daň zelektřiny adaň ze zemního plynu.

Oprava základu daně

Vpřípadě, že dojde po použití režimu přenesení daňové povinnosti kopravě základu daně, postupuje plátce, který zdanitelné plnění poskytl, podle §42 zákona oDPH.

Podle §42 odst. 1 zákona oDPH opraví plátce základ daně například při zrušení nebo vrácení celého nebo části zdanitelného plnění, při snížení, popřípadě při zvýšení základu daně, ke kterému dojde po dni uskutečnění zdanitelného plnění, při vrácení úplaty, ze které vznikla plátci ke dni jejího přijetí povinnost přiznat daň ajestliže se zdanitelné plnění neuskutečnilo, pokud plátce přijal úplatu, ze které mu vznikla ke dni jejího přijetí povinnost přiznat daň aplátce ji použije na úhradu jiného plnění nebo pokud nastanou další skutečnosti, na jejichž základě dojde ke změně základu daně po dni uskutečnění zdanitelného plnění.

Typickými příklady opravy základu daně avýše daně jsou reklamace poskytnutého zdanitelného plnění.

Plátce, který uskutečnil původní zdanitelné plnění aprovádí opravu základu daně utohoto původního zdanitelného plnění, vystaví na tuto opravu opravný daňový doklad snáležitostmi podle §45 zákona oDPH.

Oprava základu daně je samostatným zdanitelným plněním, oprava se provede vřádném daňovém přiznání.

Pokud je provedena oprava základu daně, kterou se základ daně snižuje, například při reklamaci zdanitelného plnění, uvede se podle §42 odst. 6 zákona oDPH oprava základu daně jako samostatné zdanitelné plnění vdaňovém přiznání za zdaňovací období, ve kterém plátce opravný daňový doklad odeslal příjemci.

Pokud plátce opravou základu daně základ daně zvyšuje, například při poskytnutí bonusu, považuje se podle §42 odst. 3 písm.a) zákona oDPH oprava základu daně za samostatné plnění uskutečněné dnem, kdy nastaly skutečnosti rozhodné pro provedení opravy základu daně.

Lhůta, po kterou plátce provede opravu základu daně, je 3 roky od konce zdaňovacího období, ve kterém vznikla povinnost přiznat daň upůvodního uskutečněného zdanitelného plnění.

Obecně platí, že po uplynutí této lhůty již plátce opravu základu daně neprovede.

Vurčitých případech může ale plátce provést opravu základu daně vdelší jak tříleté lhůtě.

Jedná se omožnost provést opravu základu daně při poskytnutí zdanitelného plnění podle smlouvy odílo, kdy jednotlivá dílčí plnění jsou poskytována po dobu delší než 3roky, aoprava základu daně se provede ve lhůtě 3 let od konce zdaňovacího období, ve kterém došlo kpřevzetí celkového díla.

Možnost této opravy je zákonem oDPH dána ztoho důvodu, že se závady, zjištěné ujednotlivých dílčích plnění mohou projevit až po převzetí celkového díla.

Příklad:

Plátce, který poskytuje stavební práce, uzavřel smlouvu sjinýmplátcem ovýstavbě nákupního centra. Ve smlouvě byla dohodnuta dílčí plnění podle jednotlivých etap postupu prací vždy ke stanovenému kontrolnímu dni. Výstavba započala 10.října2018, dokončena bude na konci roku 2023. Vbřeznu 2019 byla jako dílčí plnění převzata základová deska abyl vystaven daňový doklad na částku 800000Kč + 21% DPH. Předání stavby je naplánováno vroce 2023. Pokud by investor reklamoval závady vzákladové desce apožadoval dodatečně slevu zceny, je možné provést opravu základu daně až do konce roku 2026.

Vystavení daňového dokladu

Vrežimu přenesení daňové povinnosti jeplátce, který poskytl zdanitelné plnění, povinen do patnácti dnů pouskutečnění zdanitelného plnění vystavit daňový doklad podle §26 až 29a zákona oDPH.

Musí se vždy jednat odaňový doklad se všemi základními náležitostmi daňového dokladu, uvedenými v§29 odst. 1 zákona oDPH anavíc sdělením „daň odvede zákazník“. Jedná se opovinný údaj, kterým plátce, poskytovatel zdanitelného plnění, oznamuje příjemci zdanitelného plnění, že se povinnost přiznat ztohoto zdanitelného plnění daň zpřidané hodnoty přenáší na příjemce tohoto plnění.

Daňový doklad vystavený plátcem na zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti nemusí obsahovat sazbu daně avýši daně.

To znamená, že celé daňové zatížení je přeneseno na plátce, který přijal zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti. Správnou sazbu daně avýši daně je povinen stanovit plátce, příjemce zdanitelného plnění.

Nic však nebrání tomu, aby poskytovatel zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti sazbu daně avýši daně na daňový doklad uvedl. Pokud na daňový doklad tyto údaje uvede, neznamená to, že se jimi musí příjemce plnění řídit.

Vrežimu přenesení daňové povinnosti nemůže plátce na plnění vhodnotě do 10000Kč vystavit zjednodušený daňový doklad.

Příklad:

Plátce postavil vPraze pro jiného plátce rodinný dům pro sociální bydlení. Na daňový doklad uvedl sazbu daně 21%. Plátce příjemce těchto prací je povinen přiznat daň ve správné sazbě daně 15% ave správné výši. Nárok na odpočet daně má, za splnění podmínek §72 anásl. zákona oDPH, také ve správné výši daně.

Vedení evidenceoplněních uskutečněných vrežimu přenesení daňové povinnosti

Plátce je podle §100 odst. 1 zákona oDPH povinen evidovat všechny údaje, které se vztahují kjeho daňovým povinnostem včlenění potřebném pro sestavení daňového přiznání, souhrnného hlášení nebo kontrolního hlášení.

Ztoho vyplývá, že je plátce povinen samostatně evidovat zdanitelná plnění uskutečněná vrežimu přenesení daňové povinnosti včlenění potřebném pro sestavení kontrolního hlášení.

Uvádění zdanitelného plnění vdaňovém přiznání

Poskytovatel plnění uvede plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti nařádku 25 daňového přiznání.

Podání kontrolního hlášení

Plátce, který uskutečnil zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, uvede tato plnění vkontrolním hlášení dooddílu A.1.

Plátce uvede údaje samostatně zakaždé jednotlivé zdanitelné plnění.

Dořádku kontrolního hlášení uvede daňové identifikační číslo odběratele, evidenční číslo daňového dokladu, datum uskutečnění zdanitelného plnění, základ daně ave sloupci 6 kód předmětu plnění. Měrné jednotky sedokontrolního hlášení neuvádějí.

Jednotlivým režimům přenesení daňové povinnosti odpovídají následující kódy:

1 –Zlato (plnění podle §92b odst.1 a2)

1a –Zlato–zprostředkování dodání investičního zlata (plnění podle §92b odst.3)

3 –Dodání nemovité věci (plnění podle §92d odst.1)

3a –Dodání nemovité věci vnuceném prodeji (plnění podle §92d odst.2)

4 –Stavební amontážní práce (plnění podle §92e odst.1)

4a –Stavební amontážní práce–poskytnutí pracovníků (plnění podle §92e odst.2)

5 –Zboží uvedené vpříloze č.5 (plnění podle §92c)

6 –Dodání zboží poskytnutého původně jako záruka (plnění podle §92ea písm.a))

7 –Dodání zboží popostoupení výhrady vlastnictví (plnění podle §92ea písm.b))

11 –Povolenky naemise skleníkových plynů

12 –Obiloviny atechnické plodiny

13 –Kovy

14 –Mobilní telefony

15 –Integrované obvody

16 –Přenosná zařízení pro automatizované zpracování dat

17 –Videoherní konzole

18 –Dodání certifikátů elektřiny

19 –Dodání elektřiny soustavami nebo sítěmi obchodníkovi

20 –Dodání plynu soustavami nebo sítěmi obchodníkovi

21 –Poskytnutí vymezených služeb elektronických komunikací

Vzhledem ktomu, že právnická osoba je povinna podávat kontrolní hlášení měsíčně, tak pokud má tento plátce měsíční zdaňovací období, odpovídá celková hodnota základu daně, uvedená voddílu A.1. kontrolního hlášení řádku 25 daňového přiznání.

Pro plátce, právnickou osobu se čtvrtletním zdaňovacím obdobím, platí, že řádek 25daňového přiznání odpovídá součtu základů daně A.1 kontrolních hlášení podaných za jednotlivé měsíce daného kalendářního čtvrtletí.

Uplátce, fyzické osoby směsíčním zdaňovacím obdobím odpovídá celková hodnota základu daně uvedená voddílu A.1. kontrolního hlášení řádku 25 daňového přiznání.

Uplátce, fyzické osoby se čtvrtletním zdaňovacím obdobím odpovídá řádku 25 daňového přiznání součtu základů daně A.1 kontrolních hlášení podaných za jednotlivé měsíce daného kalendářního čtvrtletí.

Povinnosti plátce, příjemce zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti

Povinnost přiznat daň

Plátce, pro kterého bylo uskutečněno zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, je podle §92a odst. 1 zákona oDPH povinen přiznat daň ke dni uskutečnění tohoto zdanitelného plnění.

Na rozdíl od běžného mechanismu uplatnění daně zpřidané hodnoty nevzniká vrežimu přenesení daňové povinnosti povinnost přiznat daň zpřijaté úplaty.

Úplaty (zálohy) přijaté před uskutečněním zdanitelného plnění se vrežimu přenesení daňové povinnosti zahrnují do celkové úplaty za plnění, tzn. tvoří součást základu daně daného plnění.

Příklad:

Plátce poskytl stavební práce na opravě nemocnice pro jiného plátce za 300000Kč bez daně. Na tyto práce přijal zálohu 150000Kč.Při přijetí zálohy nebyl povinen přiznat daň. Po skončení prací vykázal celé plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, základ daně 300000Kč.Plátce, pro kterého byly stavební práce provedeny, byl povinen přiznat daň vzákladní sazbě daně ve výši 63 000Kč, základ daně 300000Kč.

Podstatné je, že plátce, příjemce zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, je povinen přiznat daň ke dni uskutečnění zdanitelného plnění.

Uskutečnění zdanitelného plnění

Stanovení dne uskutečnění zdanitelného plnění se řídí obecnými pravidly podle §21 zákona oDPH.

Dodání zboží

Při použití režimu přenesení daňové povinnosti se jedná ododání zboží při dodání zlata podle §92b zákona oDPH, dodání zboží uvedeného vpříloze č.5 podle §92c zákona oDPH, použití režimu přenesení daňové povinnosti vostatních případech podle §92ea zákona oDPH, dodání zboží uvedeného vpříloze č.6 kzákonu oDPH podle §92f zákona oDPH (dodání obilovin, technických plodin, mobilních telefonů, elektřiny nebo plynu na velkoobchodním trhu adalší).

Podle §21 odst. 1 písm.a) zákona oDPH se při dodání zboží zdanitelné plnění považuje za uskutečněné dnem dodání, tedy dnem převodu práva nakládat se zbožím jako vlastník.

Příklad:

Plátce dodal jinému plátci dne 25. července 2021 pšenici vcelkové hodnotě 300000Kč. Dne 2. srpna 2021 vystavil daňový doklad, který odeslal kupujícímu. Kupujícímu vznikla povinnost přiznat daň ke dni 25. července 2021.

Poskytnutí služby

Při použití režimu přenesení daňové povinnosti se jedná oposkytnutí služby vpřípadě poskytnutí zprostředkovatelské služby, která spočívá vobstarání dodání investičního zlata podle §92 odst. 5 zákona oDPH nebo poskytnutí stavebních nebo montážních prací, pokud se nejedná opráce, poskytnuté na základě smlouvy odílo, nebo při poskytnutí pracovníků pro stavební nebo montážní práce adále služby uvedené vpříloze č.6 kzákonu oDPH (dodání certifikátů elektřiny).

Pro účely režimu přenesení daňové povinnosti se podle §21 odst. 3 zákona oDPH při poskytnutí služby považuje zdanitelné plnění za uskutečněné dnem poskytnutí služby.

Příklad:

Plátce prodal dne 30. června 2021 certifikáty na výrobu elektřiny jinému plátci. Zdanitelné plnění bylo uskutečněno 30. června 2021.

Dodání nemovité věci

Při použití režimu přenesení daňové povinnosti při dodání nemovité věci podle §92d zákona oDPH se podle §21 odst. 2 zákona oDPH zdanitelné plnění považuje za uskutečněné dnem předání nemovité věci nabyvateli do užívání nebo dnem doručení vyrozumění, ve kterém je uveden den zápisu změny vlastnického práva, ato tím dnem, který nastane dříve.

Příklad:

Plátce prodal stavbu obchodního domu po sedmi letech od první kolaudace. Podle §56 se jednalo ododání nemovité věci jako plnění osvobozeného od daně. Plátce se při prodeji rozhodl uplatnit daň zpřidané hodnoty, kupujícím je plátce, který souhlasí smožností uplatnění daně při prodeji. Plátce použije režim přenesení daňové povinnosti. Stavba byla předána 30. června 2021. Rozhodnutí oprávních účincích vkladu obdržel plátce 2. srpna 2021. Zdanitelné plnění bylo uskutečněno 30. června 2021.

Při přenechání nemovité věci kužívání podle §13 odst. 3 písm.c) zákona oDPH na základě smlouvy, pokud je ujednáno ake dni uzavření této smlouvy je zřejmé, že vlastnické právo kužívané nemovité věci bude za obvyklých okolností převedeno na jeho uživatele (finanční leasing) se zdanitelné plnění považuje za uskutečněné dnem přenechání nemovité věci kužívání.

Příklad:

Plátce přenechal do užívání 30. června 2021 stavbu obchodního domu jinému plátci. Jednalo se ododání stavby podle §13 odst. 3 písm.c) zákona oDPH spovinností odkupu po skončení smlouvy. Kpřenechání stavby došlo po sedmi letech od první kolaudace. Podle §56 se jednalo ododání nemovité věci jako plnění osvobozeného od daně, ale plátce se při tomto dodání se souhlasem kupujícího rozhodl uplatnit daň zpřidané hodnoty. Stavba byla plátci předána 30. června 2021. Zdanitelné plnění bylo uskutečněno 30. června 2021.

Poskytnutí stavebních nebo montážních prací

Při poskytnutí stavebních nebo montážních prací jsou mezi poskytovatelem apříjemcem prací často uzavírány smlouvy odílo.

Vtakovém případě se při použití režimu přenesení daňové povinnosti při poskytnutí stavebních nebo montážních prací podle §92e zákona oDPH zdanitelné plnění považuje za uskutečněné dnem převzetí apředání díla nebo jeho dílčí části podle §21 odst. 4 písm.a) zákona oDPH.

Příklad:

Plátce opravil střechu nabytovém domě. Příjemcem prací je obec, plátce, která jedná jako osoba povinná kdani. Práce na opravě střechy byly předány dne 25. července 2021. Plátce vystavil pro obec daňový doklad, který odeslal 3. srpna 2021. Obec, plátce, je povinna přiznat daň kdatu 25. července 2021.

Pokud jsou stavební nebo montážní práce poskytovány jako dílčí plnění, považuje se podle §21 odst. 7 zákona oDPH toto dílčí plnění za uskutečněné dnem uvedeným ve smlouvě. Dílčím plněním se podle zákona oDPH rozumí zdanitelné plnění, které se podle smlouvy uskutečňuje ve sjednaném rozsahu ave sjednaných lhůtách anejedná se přitom ocelkové plnění.

Pokud jsou poskytována dílčí plnění podle smlouvy odílo, považuje se zdanitelné plnění za uskutečněné dnem převzetí díla nebo jeho části, přičemž dnem uskutečnění zdanitelného plnění je ten den, který nastane dříve.

Příklad:

Plátce staví vPraze dům pro jiného plátce. Ve smlouvě jsou stanovena jednotlivá dílčí plnění. Je uveden datum předání hrubé stavby, datum předání elektroinstalace, datum předání topení. Příjemce prací je povinen přiznat daň kdatu převzetí hrubé stavby, kdatu převzetí elektroinstalace, kdatu převzetí topení.

Povinnost doplnit výši daně vevidenci pro účely daně zpřidané hodnoty

Plátce, který přijme zdanitelné plnění vrámci režimu přenesení daňové povinnosti, má podle §92a odst. 4 zákona oDPH povinnost doplnit výši daně vevidenci pro účely daně zpřidané hodnoty, kterou je povinen vést podle §100 odst. 1 zákona oDPH.

Vrežimu přenesení daňové povinnosti je veškerá odpovědnost za správně přiznanou daň přenesena na plátce, který zdanitelné plnění přijal, protože daňový doklad, vystavený plátcem vrežimu přenesení daňové povinnosti, nemusí podle §29 odst. 3 písm.d) zákona oDPH obsahovat sazbu daně avýši daně.

Za správnost vypočtené daně proto odpovídá plátce, příjemce zdanitelného plnění, ato ivpřípadě, kdy by byla sazba daně avýše daně na daňovém dokladu uvedena.

Častým problémem je správné uplatnění sazby daně při poskytnutí stavebních nebo montážních prací.

Pokud jsou prováděny stavební nebo montážní práce na dokončené stavbě pro bydlení, jako jsou opravy rekonstrukce rodinného domu, bytového domu nebo bytu, včetně příslušenství těchto staveb nebo na stavbě pro sociální bydlení, například rodinného domu pro sociální bydlení, bytového domu pro sociální bydlení, bytu pro sociální bydlení, dětského domova, penzionu pro důchodce adalších, uplatní se podle §48 zákona oDPH první snížená sazba daně.

Příklad:

Stavební firma, plátce, provedla opravu střechy na výrobní hale pro jiného plátce. Vystavila daňový doklad, na kterém uvedla údaj „daň odvede zákazník“. Plátce, příjemce stavebních prací přiznal daň kdatu převzetí opravy apřiznal daň vzákladní sazbě daně.

Příklad:

Stavební firma plátce, provedla opravu střechy na bytovém domě pro jiného plátce. Vystavila daňový doklad, na kterém uvedla údaj „daň odvede zákazník“. Plátce, příjemce stavebních prací přiznal daň kdatu převzetí opravy apřiznal daň vprvní snížené sazbě daně.

První snížená sazba daně se podle §49 zákona oDPH uplatní také vpřípadě, kdy jsou prováděny stavební nebo montážní práce vrámci výstavby stavby pro sociální bydlení.

Příklad:

Plátce, kuchyňské studio, zabudovává kuchyňské linky do bytů vrámci výstavby bytového domu pro sociální bydlení. Zabudování kuchyňských linek poskytuje plátci, který výstavbu provádí. Plátce, příjemce těchto montážních prací, uplatní při jejich převzetí první sníženou sazbu daně.

Podle §49 zákona oDPH se první snížená sazba daně uplatní také při dodání stavby pro sociální bydlení.

Příklad:

Plátce prodal stavbu bytového domu pro sociální bydlení po osmi letech od první kolaudace. Podle §56 se jednalo ododání nemovité věci jako plnění osvobozeného od daně. Plátce se při prodeji se souhlasem kupujícího plátce rozhodl uplatnit daň zpřidané hodnoty. Plátce byl povinen použít režim přenesení daňové povinnosti. Kupující přiznal daň vprvní snížené sazbě daně.

Nesprávné uvedení daně za jiné zdaňovací období

Uplátce, příjemce zdanitelného plnění, může dojít ktomu, že přizná daň zpřidané hodnoty vjiném zdaňovacím období, než ve kterém ji měl správně přiznat.

Vtakovém případě se řídí §104 odst. 7 zákona oDPH, ze kterého vyplývá, že pokud plátce přiznal daň zpřijatého zdanitelného plnění vjiném zdaňovacím období, než do kterého náleželo asoučasně uplatnil plný nárok na odpočet daně ztohoto plnění, nevzniká mu povinnost uhradit úrok zprodlení.

Nejčastějším případem je, že plátce přizná zpřijatého zdanitelného plnění daň vpozdějším zdaňovacím období, než do kterého náleželo asoučasně uplatnil plný nárok na odpočet daně.

Příklad:

Plátce přijal stavební práce od jiného plátce včervenci 2021. Dle předávacího protokolu mu vznikla povinnost přiznat daň k10. červenci 2021. Plátce přijal tyto stavební práce pro své uskutečněné zdanitelné plnění, má tedy plný nárok na odpočet daně. Plátce ale uvedl toto přijaté zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti vdaňovém přiznání za září 2021. Plátci nevzniká povinnost uhradit úrok zprodlení. Pokud plátce dodatečně zjistí, že byla daň přiznána pozdě, dodatečné daňové přiznání nepodává.

Pokud však plátce přiznal daň zpřijatého zdanitelného plnění vpozdějším zdaňovacím období, než do kterého náleželo asoučasně uplatnil nárok na odpočet daně pouze včástečné výši, vzniká mu povinnost uhradit úrok zprodlení zčástky snížené ouplatněný nárok na odpočet daně ztohoto plnění.

Povinnost uhradit úrok zprodlení vzniká za každý den ode dne uplynutí lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, do kterého plnění náleželo, do posledního dne lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, ve kterém bylo plnění vykázáno.

Příklad:

Obec, plátce, přijala od jiného plátce včervenci 2021 stavební práce na opravě bytového domu, ve kterém pronajímá byty občanům jako osvobozené plnění asoučasně pronajímá nebytový prostor jako zdanitelné plnění. Plátce má krácený nárok na odpočet daně. Dle předávacího protokolu vznikla obci povinnost přiznat daň k28. červenci 2021. Do účtárny se přijatý daňový doklad dostal až vzáří 2021. Plátce uvedl toto přijaté zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti vdaňovém přiznání za září 2021. Plátci vzniká povinnost uhradit úrok zprodlení.

Vrežimu přenesení daňové povinnosti může také nastat situace, kdy plátce přijme zdanitelné plnění apřizná daň vdaňovém přiznání za pozdější zdaňovací období, než do kterého náleželo, nemá žádný nárok na odpočet daně asníží tím ve zdaňovacím období, ve kterém mělo být plnění vykázáno, daň.

Plátci vtakovém případě vzniká povinnost uhradit úrok zprodlení za každý den ode dne uplynutí lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, do kterého zdanitelné plnění náleželo, do posledního dne lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, do kterého skutečnosti uvedl.

Příklad:

Obec, plátce, přijala od jiného plátce vzáří 2021 stavební práce na opravě bytového domu, ve kterém pronajímá byty občanům jako osvobozené plnění bez nároku na odpočet daně. Obec nemá žádný nárok na odpočet daně zpřijatých stavebních prací. Dle předávacího protokolu vznikla obci povinnost přiznat daň k12. září 2021. Do účtárny se přijatý daňový doklad dostal až vlistopadu 2021. Obec uvedla toto přijaté zdanitelné plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti vdaňovém přiznání za listopad 2021. Obci vzniká povinnost uhradit úrok zprodlení.

Nárok na odpočet daně

Plátce, příjemce zdanitelného plnění, jeoprávněn kodpočtu daně navstupu přisplnění podmínek uvedených v§72 anásl. zákona oDPH. Příjemci vzniká nárok naodpočet daně okamžikem, kdy nastaly skutečnosti zakládající povinnost tuto daň přiznat.

Plátce, příjemce zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, má mít prouplatnění nároku naodpočet daně daňový doklad.

Z§73 odst.1 písm.b) zákona oDPH však vyplývá, žepokud příjemce plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti uplatnil daň anemá daňový doklad pro prokázání nároku na odpočet daně, může nárok na odpočet daně prokázat jiným způsobem. Není tedy povinen pro uplatnění nároku na odpočet daně čekat až mu bude daňový doklad doručen, pokud nárok na odpočet daně prokáže jiným způsobem.

Nárok na odpočet daně upřijatých zdanitelných plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti smístem plnění vtuzemsku se vkontrolním hlášení neuvádí.

Příklad:

Plátce převzal odjiného plátce dne 18. září 2021 stavební práce naopravě bytového domu za 800000Kč.Daňový doklad však byl příjemci prací doručen až vlistopadu 2021. Příjemce jepovinen kedni 18. září 2021 přiznat daň aza zdaňovací období září 2021 má nárok naodpočet daně (za splnění obecných podmínek pro uplatnění nároku na odpočet daně vyplývajících z§72 anásl. zákona oDPH), který může prokázat například smlouvou uzavřenou na tyto práce.

Oprava základu daně

Pokud plátce, poskytovatel zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, provede opravu základu daně podle §42 zákona oDPH, je plátce příjemce zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, povinen také provést opravu základu daně.

Nejčastěji se jedná opřípady, kdy plátce reklamuje přijaté zdanitelné plnění, reklamace je uznána ana základě této reklamace plátce poskytovatel zdanitelného plnění, sníží původní základ daně.

Oprava odpočtu daně

Na základě provedené opravy základu daně je plátce, příjemce této opravy, podle §74 zákona oDPH povinen uplatněný odpočet daně snížit, ato za zdaňovací období, ve kterém se oskutečnostech rozhodných pro tuto opravu dozvěděl nebo dozvědět měl amohl.

Opravu odpočtu daně prokazuje plátce opravným daňovým dokladem nebo jiným dokladem souvisejícím sopravou, popřípadě jiným způsobem.

Příklad:

Plátce přijal vsrpnu 2021 stavební práce při opravě výrobní haly vrežimu přenesení daňové povinnosti, základ daně byl 600000Kč.Plátce příjemce přiznal daň vsazbě daně 21% ve výši 126000Kč atuto daň si také nárokoval. Plátce tyto opravy reklamoval, reklamační řízení bylo uznáno, základ daně byl snížen o50000Kč, tomu odpovídající daň ve výši 10500Kč.Reklamační řízení bylo uzavřeno protokolem ze dne 27. listopadu 2021. Plátce, poskytovatel prací vystavil opravný daňový doklad, který odeslal 5. prosince 2021. Plátce příjemce opravy na základě reklamačního protokolu za zdaňovací období listopad 2021 snížil původní odpočet daně o10500Kč.

Oprava výše daně

Vrežimu přenesení daňové povinnosti zodpovídá za správnou sazbu daně avýši daně plátce, který zdanitelné plnění přijme. Pokud udělá chybu atuto chybu potřebuje opravit, postupuje podle §43 zákona oDPH.

Toto ustanovení umožňuje provést opravu vpřípadě, kdy plátce upřijatého zdanitelného plnění uplatnil apřiznal daň tak, že zvýšil daň na výstupu aopravou tuto daň snižuje.

Příklad:

Obec, plátce, přijala od jiného plátce vzáří 2021 stavební práce provedené při opravě společných prostor bytového domu, ve kterém pronajímá byty občanům. Základ daně byl 150000Kč.Obec utěchto prací uplatnila omylem základní sazbu daně apřiznala daň na výstupu 31 500Kč.Vzhledem ktomu, že se jedná oopravu bytového domu, měla být správně uplatněna daň za použití první snížené sazby, tj. daň ve výši 22 500Kč.Tuto skutečnost zjistila obec vprosinci 2021 apodala dodatečné daňové přiznání za zdaňovací období září 2021.

Vpřípadě, že plátce zjistí, že udělal chybu, kterou snížil daň na výstupu, provede opravu podle §141 daňového řádu. Obdobně jako při opravě chyby podle zákona oDPH podá za období, kterého se oprava týká dodatečné daňové přiznání.

Vobou případech provede plátce, příjemce zdanitelného plnění, opravu vevidenci pro účely daně zpřidané hodnoty asoučasně upraví původně uplatněný odpočet daně.

Uvádění přijatého zdanitelného plnění podléhajícího režimu přenesení daňové povinnosti vdaňovém přiznání avkontrolním hlášení

Příjemce plnění uvede přijaté plnění podléhající režimu přenesení daňové povinnosti nařádku 10 daňového přiznání, pokud sejedná oplnění, ukterého seuplatní základní sazba daně, nebo nařádku 11 daňového přiznání, pokud sejedná oplnění, ukterého seuplatní snížená sazba daně. Nárok naodpočet daně plátce uvede nařádku 43 nebo řádku 44 daňového přiznání, dle příslušné sazby.

Přijatá zdanitelná plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti, ukterých je povinen přiznat daň jejich příjemce podle §92a zákona oDPH, uvede plátce do části B.1 kontrolního hlášení.

Do této části uvede plátce jednotlivá zdanitelná plnění přijatá vrežimu přenesení daňové povinnosti, která uvádí současně vcelkové výši na řádku 10 nebo řádku 11 daňového přiznání, bez ohledu na jejich hodnotu.

Zpřijatého daňového dokladu uvede plátce do kontrolního hlášení DIČ dodavatele, evidenční číslo, uvedené na daňovém dokladu, datum uskutečnění zdanitelného plnění, příslušný základ daně apříslušnou daň akód předmětu plnění.

Pokud kdatu uskutečnění zdanitelného plnění nemá plátce kdispozici daňový doklad, tak místo evidenčního čísla daňového dokladu uvede vpříslušné kolonce kontrolního hlášení vlastní číslo, které tomuto přijatému zdanitelnému plnění přidělil vevidenci pro účely daně zpřidané hodnoty.

Jednotlivým režimům přenesení daňové povinnosti odpovídají kódy, uvedené výše uposkytovatele zdanitelného plnění vrežimu přenesení daňové povinnosti.

Režim přenesení daňové povinnosti se rozděluje na:

– Trvalé použití režimu přenesení daňové povinnosti

– Dočasné použití režimu přenesení daňové povinnosti

– Mechanismus rychlé reakce

Trvalé použití režimu přenesení daňové povinnosti

Dodání zlata (§92b)

Režim přenesení daňové povinnosti se nepoužije při dodání zlatnických výrobků, jako jsou například řetízky, prsteny, náušnice, různé kroužky, karabiny atd.

Příklad:

Dodání nemovité věci (§92d)

Příklad: