Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

MUDr. Martin Polák

Syndromy ve vnitřním lékařství od A do Z

Obrázek na straně 47 je z archivu autora.
Cover Photo © depositphotos.com 2022
Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2022

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 8401. publikaci

Šéfredaktorka lékařské literatury MUDr. Michaela Lízlerová
Odpovědná redaktorka Barbora Vodičková
Sazba Radek Hrdlička
Počet stran 196
1. vydání, Praha 2022
Vytisklo TISK CENTRUM, s.r.o., Moravany u Brna

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

Pozn. red. Rejstřík je v knize nahrazen podrobným jmenným obsahem.

ISBN 978-80-271-4738-0 (ePub)
ISBN 978-80-271-4737-3 (pdf)
ISBN 978-80-271-1238-8 (print)

Autor

MUDr. Martin Polák

Oblastní nemocnice Mladá Boleslav, interní oddělení

Recenzent

prof. MUDr. Michael Aschermann, DrSc.

Univerzita Karlova, 1. lékařská fakulta a Všeobecná fakultní nemocnice v Praze, II. interní klinika

Historia vero testis temporum, lux veritatis,
vita memoriae, magistra vitae, nuntia vetustatis.
Cicero

Věnování a poděkování

Knihu věnuji své rodině – manželce Aleně, dětem Martinovi a Nikole, rodičům manželky Aleně a Vaškovi – bez které bych podobné aktivity jako psaní knihy nemohl nikdy realizovat.

Knihu věnuji také památce mojí maminky Věry, bez které bych se nikdy nestal lékařem.

Děkuji recenzentovi prof. MUDr. Michaelu Aschermannovi, DrSc., za jeho cenné připomínky a rady, díky kterým jsem mohl připravit finální verzi knihy.

Moje velké díky patří šéfredaktorce lékařské literatury nakladatelství Grada Publishing MUDr. Michaele Lízlerové za její velkou podporu, Mgr. Barboře Vodičkové, která pečlivě přečetla celou knihu a postarala se o pečlivou korekturu, a všem pracovníkům nakladatelství, kteří mě podporovali a zasloužili se o vydání knihy.

Předmluva

Syndromologie patří mezi základní prvky v medicíně. Syndrom neboli jinak souhrn příznaků či znaků charakterizuje obtíže pacienta, a umožňuje nám tak zařadit pacienta do určité skupiny, která nás pak vede k naplánování diagnostických metod, na jejichž základě buď příslušný syndrom potvrdíme, či vyvrátíme. I syndromologie má svůj vývoj, tak jak se zdokonalují naše vědomosti. Syndromologie je také obrazem našich analytických a syntetických znalostí. Syndromologie odráží rovněž i tradice určitých „škol“ – to je pro medicínu nakonec charakteristické. Prakticky každý obor medicíny má svoje syndromy, některý měně, jiný více. Jejich názvy vycházejí většinou ze stanovisek odborných společností, jsou nějak charakterizovány. Po celou dobu, kdy jsem sbíral informace a hledal syndromy, které jsou typické pro vnitřní lékařství, jsem nevycházel z údivu, že i v době, kdy neexistovaly žádné diagnostické vymoženosti, jaké máme k dispozici dnes, tedy již např. v 17. století našeho letopočtu, nebo dokonce před našim letopočtem, byly některé syndromy velmi dobře popsány tehdy žijícími lékaři. Na počest těchto lékařů byly pak syndromy pojmenovány. Sluší se říci, že mezi zvučnými jmény nechyběla ani česká jména. Hovoříme-li o syndromech spojených se jménem konkrétní osoby, po kterých byl syndrom pojmenován, pak se jedná o tzv. eponyma.

Předložená publikace je tedy výčtem nejčastějších syndromů ve vnitřním lékařství, eventuálně syndromů, které s vnitřními chorobami souvisí, i když jsou citovány a uváděny v textech jiných specializací (např. dermatologie, neurologie apod.), některých již zapomenutých, některých i novějších. Rozhodně si neklade za cíl být vyčerpávajícím zdrojem. Je dokonce pravděpodobné, že jsem na některé zapomněl. Publikace je exkurzem do historie medicíny. Původní záměr rozdělit syndromy podle oboru se nakonec ukázal jako neuskutečnitelný, protože symptomy jsou mnohdy nespecifické a symptomy patří do různých specializací. Proto jsem nakonec zůstal u osvědčeného způsobu uspořádání – tedy zařazení podle abecedy a prvního autora. U každého syndromu je tak popsán autor (či autoři) s určením země původu a data narození či úmrtí a specializace autora. U každého syndromu je uvedena charakteristika, eventuálně naznačeny metody diagnostiky. Nakonec je uveden základní literární zdroj, kde čtenář může o syndromu najít další informace. Na závěr publikace je uveden seznam obecných literárních zdrojů, ze kterých jsem čerpal svoje vědomosti.

Věřím, že i přes možnosti informačních technologií si publikace najde své čtenáře. Věřím, že čtenáři budou fascinováni krásou medicíny i vědy vůbec, že budou fascinováni pozorovacími schopnostmi našich předků. Knihu věnuji studentům lékařských fakult, lékařům i zdravotním sestrám a doufám, že jim pomůže při dalším studiu, že jim pomůže v jejich diferenciálnědiagnostických úvahách, ale že jim pomůže především díky svým znalostem prospět svým pacientům. Budu samozřejmě vděčný za jakékoliv připomínky.

Při psaní knížky musím vzpomenout na své učitele, kteří mě přivedli k interně, vedli v mých začátcích a kteří jsou pro mne stále vzorem. Jsou to především prof. MUDr. Jan Petrášek, DrSc., prof. MUDr. Petr Broulík, DrSc., a prof. MUDr. Michael Aschermann, DrSc., prim. MUDr. Jan Šírek a MUDr. Růžena Holečková – oba z mého prvního působiště, tedy z příbramské nemocnice, kde jsem působil 35 let. Mým velkým vzorem byl i pan prof. Jiří Syllaba pro svoje obrovské encyklopedické znalosti, ale především morální velikost. Neměl bych ale zapomenout ani na současné vzory – doc. MUDr. Jarmilu Drábkovou, CSc., prof. MUDr. Petra Neužila, CSc., či doc. Těšínského pro jejich znalosti, elán a obrovské nasazení, s jakým dělají svoji práci ve prospěch pacientů a vědy.

leden 2022, Praha a Mladá Boleslav

A

Abramův-Fiedlerův syndrom

Autoři:

F. F. Abramov – ruský lékař, Carl Ludwig Alfred Fiedler (1835–1921) – německý lékař

Charakteristika:

Vzácná, často zhoubná forma myokarditidy s nejasnou etiologií. Onemocnění nepostihuje endokard a perikard. Nejčastěji se vyskytuje u mužů v mladém a středním věku, i když se může objevit v jakékoliv věkové skupině.

Diagnostika:

TTE, event. TEE. Biopsie myokardu.

Literární odkaz:

Jameson JL, et al. Harrison’s principles of internal medicine. 20th ed. McGraw-Hill, 2019.

Addisonův syndrom

Autor:

Thomas Addison (1795–1860) – anglický lékař

Charakteristika:

Selhání funkce kůry nadledvin s následkem nedostatku glukokortikoidů. V klinickém obraze dominuje hyperpigmentace, část viditelná i na sliznicích dutiny ústní, nauzea, průjmy, hypotonie a hypoglykemie.

Diagnostika:

Biochemické vyšetření. Endokrinologické vyšetření. UZ vyšetření nadledvin, CT nadledvin.

Literární odkaz:

Brandão Neto RA, de Carvalho JF. Diagnosis and classification of Addison‘s disease (autoimmune adrenalitis). Autoimmunity Rev. 2014;
1:408–411.

Češka R, et al. Interna. 3., aktualizované vyd. Praha: Triton, 2020.

Ahlbäckova choroba

Charakteristika:

Spontánní osteonekróza kolenního kloubu jako výsledek nedostatečného arteriálního zásobení mediálního kondylu femuru.

Diagnostika:

Rtg kolenního kloubu, magnetická rezonance (MR).

Literární odkaz:

Joshi A, Kayasth N, Sinha R, et al. Ahlback’s disease: Spontaneous osteonecrosis of the knee. Medical Journal of Shree Birendra Hospital. 2015;13:47–51.

Achardův-Thiersův syndrom

Autoři:

Emilie Charles Achard (1860–1944) – francouzský internista, Joseph Thiers (1885–1940) – francouzský neurolog

Charakteristika:

Onemocnění vzniklé na základě stimulace ovariální stereogeneze inzulinem. Vyskytuje se u žen v postmenopauzálním období. Charakteristická je kombinace diabetes mellitus a hirsutismu.

Diagnostika:

Biochemické vyšetření.

Literární odkaz:

Whitworth J, Firkin BG. Dictionary of medical eponyms. 2nd ed. New York: Parthenon Pub, 1996.

Achenbachův syndrom

Autor:

Walter Achenbach (1921–2015) – německý internista

Charakteristika:

Spontánní krvácení a tvorba hematomů na vnitřní straně prstů ruky, které vznikají i po nepatrném tlaku, jako je nošení tašky nebo psaní na klávesnici. Projevy jsou častější u žen. Srážlivost a krvácivost je normální. Prognóza je příznivá.

Diagnostika:

Dermatologické vyšetření. Hematologické vyšetření. Angiologické vyšetření.

Literární odkaz:

Yie, K. Achenbach syndrome. Vasc Specialist Int. 2019;35:251–253.

Achorův-Smithův syndrom

Autoři:

Richard William Paul Achor (1922–1962), Lucian A. Smith (1910–1995) – američtí internisté

Charakteristika:

Onemocnění, které vzniká v důsledku chronické malnutrice. Důsledkem je hypokalemie, anemie, těžké průjmy, svalová dystrofie, pelagra a selhání ledvin.

Diagnostika:

Biochemické vyšetření.

Literární odkaz:

Steen B. Hypokalemia – clinical spectrum and etiology. Acta medica Scandinavica. Supplementum. 1981;647:S. 61–66.

AIDS (acquired immune deficiency syndrome, syndrom získaného selhání imunity)

Charakteristika:

Soubor příznaků a infekcí, který je následkem poškození imunitního systému virem HIV. I přes stálý vývoj nových léků je onemocnění stále považováno za nevyléčitelné. Inkubační doba onemocnění je 2–6 týdnů.

Diagnostika:

PCR test.

Literární odkaz:

Sepkowitz KA. AIDS – the first 20 years. N Engl J Med. 2001;344:1764–1772.

Akureyri syndrom

Autor:

Akureyri je město na severu Islandu, kde se nemoc v roce 1948 objevila poprvé.

Charakteristika:

Chronický syndrom vyčerpanosti, jehož příčinou je pravděpodobně virové onemocnění. Bývá rovněž přítomna poliomyelitida a myalgie.

Diagnostika:

Hematologické vyšetření. Biochemické vyšetření. Psychiatrické vyšetření. Neurologické vyšetření.

Literární odkaz:

Taber’s cyclopedic medical dictionary. F. A. Davis, 2021.

Akutní kompartmentový syndrom

Charakteristika:

Následek vzestupu tlaku v uzavřeném fasciálním prostoru. Dochází k ischemizaci, dysfunkci a strukturálnímu poškození svalů a nervově-cévních svazků, které jsou v prostoru uzavřeny. Může se objevit například po provedení lokální trombolýzy pro akutní tepenný uzávěr.

Diagnostika:

Klinické vyšetření. Měření tkáňového tlaku.

Literární odkaz:

Townsend CM, et al. Sabiston textbook of surgery. 21st ed. Elsevier, 2020.

Albrightův-Hadornův syndrom

Autoři:

Fuller Albright (1900–1969) – americký endokrinolog, Walter Hadorn (1898–1996) – švýcarský internista

Charakteristika:

Primární porucha kaliového metabolismu. Projevuje se zvracením, průjmy, periodickými obrnami, celkovou slabostí, myalgiemi, paresteziemi, hypodynamií, dušností, hyporeflexií až areflexií. V laboratoři dominuje hypokalemie, hyperchloremie a normokalcemie, hypofosfatemie. Na EKG bývá prodloužený QT interval. Dnes se toto eponymum používá velmi málo.

Diagnostika:

EKG. Biochemické vyšetření. Neurologické vyšetření.

Literární odkaz:

Bartolucci S, et al. Stedman’s medical eponyms dictionary. 2nd ed. Wolter Kluwer Company, 2005.

Alagillův syndrom

Autor:

Daniel Allagille (1925–2005) – francouzský pediatr

Charakteristika:

Chronická cholestáza se sníženým počtem interlobulárních žlučovodů a dalšími abnormalitami, které postihují obličej, skelet a kardiovaskulární aparát. Onemocnění je zpravidla bez závažnějších klinických projevů.

Diagnostika:

Diagnostika je velmi obtížná – biopsie jater.

Literární odkaz:

Gilbert MA, Spinner NB. Alagille syndrome. Clinics in liver disease. Springer. 2018;22:33–48.

Alexandrův syndrom

Autor:

Benjamin Alexander (1909–1976) – americký lékař

Charakteristika:

Autosomálně recesivně dědičné onemocnění, které připomíná hemofilii. Je méně závažné. Postihuje obě pohlaví. Projevuje se epistaxí, tvorbou velkých hematomů ve svalech a krvácením do vnitřních orgánů. Jde o deficit faktoru VII.

Diagnostika:

Hematologické vyšetření.

Literární odkaz:

Bartolucci S, et al. Stedman’s medical eponyms dictionary. 2nd ed. Wolter Kluwer Company, 2005.

Algodystrofický syndrom (Sudeckova osteodystrofie)

Autor:

Paul Sudeck (1866–1945) – americký dětský chirurg

Charakteristika:

Bolest s dysfunkcí autonomního nervstva, s motoricko-senzitivními a trofickými poruchami. Postihují nejčastěji ruku a nohu. Onemocnění se objevuje v souvislosti s traumatem, infarktem myokardu, zánětlivými onemocněními, metabolickými poruchami a nádory.

Diagnostika:

Angiologické vyšetření. Další vyšetření v závislosti na klinickém stavu.

Literární odkaz:

Cossins L, et al. Treatment of complex regional pain syndrome in adults: a systematic review of randomized controlled trials published from June 2000 to February 2012. Eur J Pain. 2013;17:158–173.

Allemannův syndrom

Autor:

Richard Allemann (1893–1958) – švýcarský urolog

Charakteristika:

Autosomálně recesivní dědičné onemocnění, které se projevuje paličkovitými prsty na horních i dolních končetinách a ren duplex (zdvojená ledvina).

Diagnostika:

Nefrologické vyšetření. Genetické vyšetření.

Literární odkaz:

Jameson JL, et al. Harrison’s principles of internal medicine. 20th ed. McGraw-Hill, 2019.

Alportův syndrom

Autor:

Arthur Cecil Alport (1880–1959) – anglický lékař

Charakteristika:

Vzácný dědičný syndrom. Projevuje se progresivním selháním ledvin, hluchotou a postižením oka (katarakta, sférofakie).

Diagnostika:

Nefrologické vyšetření. Oftalmologické vyšetření. ORL a foniatrické vyšetření.

Literární odkaz:

Dorland’s illustrated medical dictionary. 33rd ed. Elsevier, 2020.

Alströmův-Hallgrenův syndrom

Autor:

Carl Henry Alström (1907–1993) – švédský neurolog a psychiatr, Bertil Hallgren (1945) – švédský genetik

Charakteristika:

Autosomálně recesivní onemocnění. Klinicky se projevuje obezitou, diabetes mellitus, diabetes insipidus, hyperurikemií, strabismem, nystagmem, pigmentovou retinitidou. Psychický vývoj je normální. Kolem 20. roku se může projevit kardiomyopatií a selháním ledvin – v tom případě je prognóza nepříznivá.

Diagnostika:

Endokrinologické vyšetření. Nefrologické vyšetření. Oftalmologické vyšetření. Genetické vyšetření. Kardiologické vyšetření.

Literární odkaz:

Joy T, Cao H, Black G, et al. Alstrom syndrome (OMIM 203800): a case report and literature review. Orphanet J Rare Dis. 2007;2:49.

Alvarezův syndrom

Autor:

Walter Clement Alvarez (1884–1978)

Charakteristika:

Neurogenní otok břicha bez přítomnosti plynatosti. Ke zlepšení dochází ve spánku nebo po vyzvracení. Často bývá u pacientů se sklony k hysterii.

Literární odkaz:

Alvarez WC. Marked abdominal bloating not due to gas but to a neurosis of the abdominal wall. Trans Assoc Am Physicians. 1947;60:86–91.

Andersonův syndrom

Autor:

Horace B. Anderson (1890–1976) – americký lékař

Charakteristika:

Obraz hypoglykemie jako paraneoplastický projev při adenokarcinomu nadledvin. Jsou přítomny známky hypoglykemie, tedy pocit hladu, pocení, tachykardie, třes a mydriáza. V krvi je normální hladina inzulinu. Prognóza závisí na základním onemocnění.

Diagnostika:

UZ, CT nadledvin, izotopové vyšetření. Biochemie.

Literární odkaz:

Anderson HB. A tumor of the adrenal gland with fatal hypoglycemia. Am J Med Sciences. Thorofare N J. 1930;180:71–79.

Andradeho syndrom (familiární amyloidová polyneuropatie)

Autor:

Corino Mario Andrade (1906–2005) – portugalský neurolog

Charakteristika:

Jedná se o dědičnou formu amyloidózy. Amyloid se kumuluje v různých orgánech a tkáních. Projevuje se pestrou symptomatologií (ortostatická hypotenze, impotence, předčasná menopauza, porucha sfinkterů, parestezie a porucha citlivosti).

Diagnostika:

Neurologické vyšetření. Další vyšetření dle symptomatologie.

Literární odkaz:

Andrade C. A peculiar form of peripheral neuropathy; familiar atypical generalized amyloidosis with special involvement of the peripheral nerves. Brain. 1952;75:408–27.

Andrewsův syndrom

Autor:

Georg Clinton Andrews (1891–1970) – americký dermatolog

Charakteristika:

Pustulózní palmoplantární recidivující zánět. Často je přítomna leukocytóza. Pacienti mívají pozitivní reakci na stafylokoky a streptokoky. Symptomatologie nastupuje obvykle do jednoho týdne po proběhlé infekci (chřipka, angína, enteritida). Trvá s recidivami několik let, někdy mizí spontánně.

Diagnostika:

Dermatologické vyšetření.

Literární odkaz:

Bolognia JL, et al. Dermatology. 4th ed. Elsevier, 2017.

Androsovův syndrom

Autor:

Nikolaj S. Androsov

Charakteristika:

Srůst distální části omenta s peritoneem po zánětech nebo po náhodném přišití orgánu při břišní operaci. Nejčastějšími příznaky jsou bolesti břicha, které se zesilují vibracemi, mizí v horizontální poloze. Někdy je přítomna nauzea, zvracení a celková slabost. Příznaky někdy imponují jako NPB (náhlé příhody břišní).

Diagnostika:

Chirurgické vyšetření. UZ břicha. CT břicha.

Literární odkaz:

Androsov NS. The abdominal syndrome. Vestnik Khirurgii Imeni. 1967;98:41–44.

Angelucciho syndrom

Autor:

Arnaldo Angelucci (1854–1933) – italský oftalmolog

Charakteristika:

Alergická konjunktivitida doprovázená kromě oční symptomatologie tachykardií a vazomotorickými poruchami.

Diagnostika:

Oftalmologické vyšetření.

Literární odkaz:

Taber’s cyclopedic medical dictionary. F. A. Davis, 2021.

Antifosfolipidový syndrom

Charakteristika:

Autoimunitní onemocnění s tvorbou antifosfolipidových protilátek. Známe dvě formy: 1. antikardiolipinový syndrom, 2. lupus anticoagulans. Syndrom se projevuje tromboembolickými stavy v arteriálním i žilním řečišti. Jsou postiženy cévy v CNS (centrální nervový systém), periferní cévy dolních končetin, koronární tepny, cévy sítnice. Mohou být přítomny projevy kožní vaskulitidy. Často je přítomna trombocytopenie. Syndrom se prokáže často u fertilních žen při recidivujících potratech.

Diagnostika:

Imunologické vyšetření. Kardiologické vyšetření. Angiologické vyšetření. Neurologické vyšetření.

Literární odkaz:

Hluší A, Krčová V. Antifosfolipidový syndrom. Intern Med Praxi. 2003;9:434–436.

Ardmore syndrom

Autor:

Ardmore – letecká základna v Oklahomě, USA. Zde bylo onemocnění poprvé popsáno.

Charakteristika:

Infekční onemocnění nejasné etiologie. Inkubační doba je 3–10 dnů. V klinickém obraze dominuje rinitida, zvětšené lymfatické uzliny, polykací obtíže a nauzea. Obraz někdy připomíná anikterickou formu infekční hepatitidy.

Diagnostika:

Biochemické vyšetření. Hematologické vyšetření. Sérologické vyšetření.

Literární odkaz:

Mandell GL, et al. Principles and practice of infectious diseases. 7th ed. Churchill Livingstone/Elsevier, 2010.

Wilson LW, et al. Ardmore disease. AMA Arch Intern Med. 1957;100:943–950.

Arnethův syndrom

Autor:

Josef Arneth (1873–1955) – německý hematolog

Charakteristika:

Kombinace sníženého fremitus pectoralis a zvýšené bronchofonie jako následek úplné hepatizace plic. Tento syndrom je v současnosti často možné vidět u pacientů s těžkým průběhem covid-19 s těžkým postižením plic během prodělaného onemocnění nebo po něm.

Diagnostika:

UZ hrudníku nebo HRCT.

Literární odkaz:

The Merck manual. 19th ed. Merck, 2008.

Astrův-Hahnův syndrom

Autor:

Eugen Hahn (1841–1902) – německý chirurg

Charakteristika:

Onemocnění s horečkou, celkovou slabostí a katarem horních cest dýchacích, hepatosplenomegalií a eozinofilií. Prognóza je příznivá. Etiologicky se předpokládá, že se jedná o virové onemocnění.

Avellisův syndrom

Autor:

Georg Avellis (1864–1916) – německý otorinolaryngolog

Charakteristika:

Paralýza měkkého patra a hlasových vazů na jedné straně, ztráta citlivosti na teplo a bolest na straně druhé. Vzniká jako důsledek okluze a. vertebralis.

Diagnostika:

UZ magistrálních tepen. ORL vyšetření. Neurologické vyšetření.

Literární odkaz:

Krasnianski M, et al. Avellis syndrome in brainstem infarctions. Fortschr Neurol Psychiatr. 2003;71:650–653.

Ayerzova-Arrilagova nemoc

Autor:

Abel Ayerza (1861–1918) – argentinský internista, Francisco Cirilo Arrilaga Segurola (1886–1950) – argentinský lékař

Charakteristika:

Kombinace dušnosti, chronické bronchitidy a trvalé cyanózy v důsledku sklerózy a. pulmonalis. Součástí klinického obrazu jsou paličkovité prsty, může být přítomna hepatomegalie či splenomegalie. Na EKG jsou přítomny známky zatížení pravé srdeční komory a poruchy vedení vzruchu. Echokardiograficky je přítomna dilatace a hypertrofie pravé komory.

Diagnostika:

TTE, event. TEE. Další vyšetření podle symptomatologie.

Literární odkaz:

Goldman L, et al. Goldman-Cecil medicine. 26th ed. Elsevier, 2019.

B

Babinského-Nageotteův syndrom

Autor:

Joseph Jules Francois Félix Babinski (1857–1932) – francouzský neurolog, Jean Nageotte (1866–1948) – francouzský patolog

Charakteristika:

Ipsilaterální mozečková ataxie, Hornerův syndrom (mióza, ptóza, enoftalmus), kontralaterální hemiparéza aporuchy citlivosti. Příčinou je léze dorzolaterálního pontobulbárního přechodu.

Diagnostika:

Neurologické vyšetření.

Literární odkaz:

Oruc S, et al. Babinski-Nageotte syndrome diagnosed in postpartum period. Case Rep Neurol Med. 2016.

Baaderův-Fiessingerův-Stevensův-Johnsonův syndrom (častěji jen Stevensův-Johnsonův syndrom)

Autor:

Ernst Baader (1892–1962) – německý internista, Noël Fiessinger (1881–1946) – francouzský anatom, Albert Mason Stevens (1884–1945) – americký pediatr, Frank Chambliss Johnson (1894–1934) – americký pediatr

Charakteristika:

Diagnostika:

Dermatologické vyšetření.

Literární odkaz:

Bäfverstedtův syndrom

Autor:

Diagnostika:

Bambergerův-Marieův syndrom (hypertrofická osteoartropatie)

Bandlerův syndrom

Bangova nemoc (maltská horečka, brucelóza)

Bannwarthův syndrom

Baranyův syndrom

Barberův syndrom

Bardův-Picův syndrom

Bársonyův-Teschendorfův syndrom

Basedowův syndrom

Bazexův syndrom (paraneoplastická akrokeratóza)

Beanův syndrom

Beardův syndrom

Bearnův-Kunkelův-Slaterův syndrom

Beauův syndrom

Behçetův syndrom

Bechtěrevův-Strümpellův-Marieův syndrom (ankylozující spondylitida)

Benediktův syndrom

Bergerova choroba

Bergmannův syndrom

Bernardův syndrom

Bernardův-Hornerův syndrom

Bernardův-Soulierův syndrom

Bernheimův syndrom

Besniérův-Boeckův-Schaumannův syndrom

Biermerova nemoc (Addisonův-Biermerův syndrom)

Bingův-Neelův syndrom

Birtův-Hoggové-Dubého syndrom

Blocqův syndrom

Boerhaaveho syndrom

Bradburyho-Egglestonův syndrom

Brillova-Symmersova nemoc

Briquetův syndrom

Brodyho choroba

Brownův-Séquardův syndrom

Brugadových syndrom

Brunsův syndrom

Buddův-Chiariho syndrom

Burnettův syndrom

Burnierův syndrom

Buschkeho-Ollendorffové syndrom

Busseova-Buschkeova nemoc

Bywatersův syndrom (crush syndrome)