Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Anita Ponešová a Lenka Tréglová

Máta

Vydala Grada Publishing, a s
U Průhonu 22, Praha 7
obchod@grada cz, www.grada.cz
tel : +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
jako svou 6980. publikaci

Odpovědná redaktorka Alice Zavadilová
Sazba a grafická úprava Jakub Karman, Art007
Formát ePub Štěpán Böhm
Fotografie na obálce Depositphotos
Fotografie v textu Anita Ponešová a Depositphotos
Omalovánka Jolana Daňková
Počet stran 112
První vydání, Praha 2018
Vytiskla tiskárna FINIDR

© Grada Publishing, a s , 2018
Cover Design © Grada Publishing, a s , 2018

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-271-2136-6 (ePub)
ISBN 978-80-271-2135-9 (pdf)
ISBN 978-80-271-0726-1 (print)

Předmluva

Máta, drsná holka
se zlatým srdcem

„Aroma vodní máty rozjásá srdce člověka.“

Anglický botanik a bylinkář John Gerard, 1597

Chcete bylinkovou zahrádku, ale nejste žádný Mičurin? Začněte mátou. Chcete pěstovat bylinku, kterou využijete na vaření, pečení, do limonády, na čaj i do koktejlů? Máta je vaše holka. Chcete bojovat proti hmyzu i pleveli na zahrádce s minimem chemie? Máta to všechno zvládne. A že je na záhonu trochu invazivní? No, i ta nejlepší kamarádka se někdy rozsedí a ne a ne opustit vaši kuchyň a rozpovídanou řeč. Přesto si umím představit nepříjemnější zahradní práci, než je pletí kořenů tak voňavé bylinky.

Je to úleva, starat se o rostlinu, která nepotřebuje chránit a oťuťávat jako princeznička.

Kdysi mi na záhonu sváděla máta boj s meduňkou. Nádherné polštáře obou bylinek v několika odstínech svěží zeleně bujely takřka před očima. Každý závan větru z toho směru přinášel nebeskou vůni a včely měly u nás na zahradě pré. Nevědomky jsem nadržovala sladké a utlačované meduňce, protože jasně prohrávala na body, a chodila jsem mátu poctivě protrhávat. Byla to úleva starat se o rostlinu, která nepotřebuje chránit a oťuťávat jako princeznička. Máta není žádná citlivka – po každém mém nájezdu jen pohodila stonky a rozpřáhla se drze do všech stran. Síly byly zkrátka vyrovnané.

Každý druh máty je invazivní svým způsobem a lstivý zahradník to dokáže využít ve svůj prospěch. Třeba kořínky jablečné máty (mentha suaveolens), druhu vyšlechtěného pro čaje a sirupy s vůní jablka a sladkého mentolu, vysílají pod zemí dlouhé vyslance, kteří po nějaké době zdřevnatí. Čímž vznikne ideální síť pro zpevnění svahu, kterému hrozí sesunutí. Máta klasnatá (mentha spicata známá jako spearmint, zahradní máta nebo rybí máta) je sice opravdový agresor, ale když ji zasadíte k budově nebo betonovému okraji plotu či chodníku, máte dekorativní, bezpracný a odolný polštář svěží voňavé zeleně.

S mátou se zkrátka připravte na intenzivní vztah plný energie, ve kterém nehrozí stereotyp ani nuda. A jak řekl v úvodním citátu anglický botanik a autor jedné z nejrozsáhlejších knih o bylinkách – za odměnu rozjásá vaše srdce.

Mátový základ

Milujete mojito, čaj z čerstvé máty vám dělá dobře na žaludek a víte, že napít se po mentolové žvýkačce džusu není dobrý nápad. To je tak zhruba obecná znalost poutající se k mátě. Výjimku tvoří pouze zahradníci, kteří dostanou při vyslovení jejího jména poněkud sveřepý výraz. Následující stránky by vám mátový základ měly poněkud doplnit. A začneme tam, kde vzala své jméno – v říši mrtvých.

Úvod

Incest, nevěra
adobytí světa

Vodní nymfa Minthe se proměnila vrostlinu, která vydávala omamnou vůni. Zvlášť když po ní šlapala vytočená manželka jejího milence.

Řečtí bohové abohyně měli roztomilý zvyk měnit nepohodlné smrtelníky inižší mytické bytosti ve zvířata arostliny. Většinou vtom byla láska, žárlivost, nebo aspoň sex, kterému často ani zmíněná proměna nezabránila. Vpřípadě najády, která dala jméno mátě, byl ale po božím zásahu se sexem konec.

Vnašem příběhu hraje roli svůdce pán podsvětí Hádes, bratr samotného Dia, jehož království obklopovalo několik řek, kolem kterých se to hemžilo vodními nymfami zvanými najády. Uřeky Cocytus žila jedna, která se do svého řekněme nadřízeného Háda zamilovala–jmenovala se Minthe. Šéf podsvětí měl ale manželku Persefonu. Těžko říct, jestli ta svého muže milovala, protože ke sňatku ji donutil únosem, ale časem si člověk asi zvykne ina podzemní království. Když Persefona zjistila, že jí Minthe svádí manžela, probudila se vní dcera své matky, bohyně veškeré přírody Demeter. Na milou Minthe nastoupila aproměnila ji vrostlinu podobnou kopřivě. Jenže mytologie vtomhle případě fandí milence, aproto Minthe jako kopřiva jen vypadala, akdyž po ní naštvaná Persefona dupala, vydávaly lámané stonky nové květiny sladkou asvěží vůni. Tak prý vznikla máta.

Čistě pro zajímavost, Persefonina matka Demeter byla sestra jak Háda, tak Dia. APersefonu měla právě sDiem. Takže Zeus byl Persefonin strýc iotec zároveň aHádes byl zase strýc imanžel. Možná ztoho milá Minthe vyšla nejlépe. Představte si ty rodinné oslavy…

Možná celá historka vznikla proto, že se zvoňavé máty vázaly ve starém Řecku pohřební kytice. Když si představíte, jaké tam bylo teplo, tak je logické, že pozůstalí rádi zabořili vpřítomnosti nebožtíka nos do mátových lístků proložených snítkami rozmarýnu.

Vůně máty

Uklidňující účinky hledejte jinde. Mentolová vůně máty energizuje, probouzí aosvěžuje. Bolí vás hlava? Pak si potřete spánky pár kapkami mátového esenciálního oleje nebo jej nakapejte do koupele. Je ovšem možné, že pak dostanete hlad, protož máta povzbuzuje chuť kjídlu. Ataky chuť na sex. Jak už jsme řekli, uklidňující účinky nečekejte.

Věkem vysušenou mátu ostatně nacházeli archeologové ivegyptských hrobkách, zčehož vyplývá, že si své místo vpohřebnictví našla už tisíc let před Kristem. Ale abychom nebyli jen morbidní, máta byla ve starých civilizacích isymbolem pohostinnosti. Vantickém Řecku se zní připravoval nápoj na základě fermentovaného ječmene. Řekové rozhazovali mátu ina podlahách chrámů, čistili jí jídelní stoly před podáváním pokrmů avhazovali lístky do osvěžujících lázní.

Římané ji přidávali do vína aomáček apřipisuje se jim izásluha na importu máty do Anglie, odkud se pak sprvními osadníky dostala do Ameriky.

Úleva pro přejedlíky

Druidi adrogy

Historie žvýkačky

Žvýkačka adžus