Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Lucie Pytlová

Barefoot: žij naboso!

Vše o chůzi naboso a v barefoot obuvi

Design a sazba Magda Kadlecová

Formát ePub Štěpán Böhm

Fotografie David Hrouz

Ilustrace Bronislav Kračmar a Kateřina Urbánková

Jazyková redakce Ivana Šelešovská

Korektury a rejstřík Zuzana Šťastná

Odpovědná redaktorka Lenka Kubelová

Počet stran 144

První vydání, Praha 2020

Vydal Nakladatelský dům Grada

pod značkou Alferia

U Průhonu 22, Praha 7

jako svou 7588. publikaci.

Vytiskl TNM PRINT.

ISBN 978-80-271-1563-1 (ePub)

ISBN 978-80-271-1562-4 (pdf)

ISBN 978-80-271-0749-0 (print)

KATALOGIZACE V KNIZE - NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Pytlová, Lucie

Barefoot : žij naboso! : vše o chůzi naboso a v barefoot obuvi / Lucie Pytlová. -- První vydání. -- Praha : Alferia ; 2020. -- 143 stran

Český text

Vydal Nakladatelský dům Grada pod značkou Alferia. -- Obsahuje bibliografii

ISBN 978-80-271-0749-0 (brožováno)

* 611.986 * 617.586/.588 * 572.1/.4:575.8 * 612.766 * 613 * 685.341/.348 * 612.76 * 617.586 * 615.81/.84 * (0.062)

– noha

– evoluční antropologie

– chůze

– chůze -- hygienické aspekty

– obuv

– obuv -- hygienické aspekty

– antropomotorika

– nemoci nohou

– fyzioterapie

– barefoot

– populárně-naučné publikace

613 - Hygiena. Lidské zdraví [14]

Text © Lucie Pytlová, 2020

Fotografie © David Hrouz, 2020

Ilustrace © Bronislav Kračmar a Kateřina Urbánková, 2020

© Grada Publishing, a. s., 2020

ISBN 978-80-271-1563-1 (ePub)

ISBN 978-80-271-1562-4 (pdf)

ISBN 978-80-271-0749-0 (print)

1Lidská noha

Evoluce

Lidé se na planetě Zemi objevili před několika miliony let, ale život jako takový se vyvíjí už více než tři apůl miliardy let. To znamená, že kdyby vývoj života proběhl vjednom dni, člověk by vněm figuroval poslední tři minuty [9]. Vtéto knize se při popisu historie držíme hlavně evoluční teorie. Tato teorie má velký počet důkazů otom, že se život jako takový vyvinul zprvotního společného základu. Sama evoluce představuje dlouhou řadu událostí, kdy každá událost navazuje na tu předcházející akdy složitější formy života postupně vznikají ztěch jednodušších. Vývoj živočichů není ukončen, tento proces pořád probíhá. Prostředí apodmínky života se neustále mění, atak imy aostatní organismy jsme nuceni se přizpůsobit. Nevíme přesně, jak vypadala naše minulost, musíme si vystačit sdochovanými indiciemi askládat znich mozaiku naší historie [1].

1.1 • Přechod živočichů zvody na souš

Transformace stavby těla ryb vsuchozemské tvory, přeměna přední nohy. [9]

A– ryba, B – lalokoploutvá ryba, C – přechodový článek zvodního prostředí na souš, D – obojživelník, E – plaz

Úplně ze začátku byl život ukryt pod vodní hladinou, poté se začal rozšiřovat na souš. Párové ploutve ryb se postupně přeměňovaly vkončetiny, kterými se tehdejší živočichové odstrkovali od pevné země aaž později se na nich začali postavovat (viz obrázek 1.1) [9].

Člověk má ze všech živočichů nejblíže kopici. Poslední společný předek člověka ašimpanze žil ještě relativně nedávno, ato asi před sedmi miliony let. Dodnes mají šimpanz ačlověk téměř shodnou DNA, ale lidský mozek se zvětšil aje třikrát větší než ten šimpanzí. Ulidí se totiž dramaticky rozvinuly mentální funkce, podařilo se jim podmanit živočišnou arostlinnou říši [9]. Aprotože jsou opice naši nejbližší „příbuzní“, je dobré si připomenout historii jejich vývoje. Stopy prvních primátů sahají 60 až 65 milionů let zpátky do minulosti (viz tabulka 1) [3]. Ti, kteří se stále pohybují po Zemi, se dělí na poloopice avyšší primáty, kam patří hominidé neboli lidoopi. Mezi soudobé zástupce lidoopů patří giboni, orangutani, gorily, šimpanzi alidský rod [2].

Tab 1 • Časová osa – od opice po dnešní obuv

65 milionů let

„1. opice“ = první primáti

3 miliony let

1. člověk – počátek lidského rodu (rodu homo)

45 tisíc let

1. jednoduchá obuv

10 tisíc let

nejstarší dochovaná obuv

První zástupci lidské vývojové linie žili asi před sedmi miliony let. Tito jedinci byli stále velmi podobní opicím, ale postupně se unich začala vyvíjet schopnost stoje achůze po dvou dolních končetinách. Společně svertikalizací předchůdců člověka se začala rapidně měnit isamotná noha. Ajak to vždy bývá, se změnou funkce nohy šla ruku vruce izměna jejího vzhledu (viz obrázek 1.2). Přechod zpohybu po čtyřech na pohyb po dvou musel být pro předchůdce člověka výhodný, ale jasné zdůvodnění můžeme jen předpokládat. Čtyřnozí primáti jedli hlavně ovoce ze stromů, sklimatickými změnami však stromů ubývalo arozšiřovaly se rozlehlé nezalesněné plochy, což vedlo ke ztížení dostupnosti této chutné potravy. Naši předkové byli nuceni nalézt nové zdroje obživy avzpřímení jim vtom pomohlo [1]. Díky narovnání se stali vyššími alépe dosáhli na špatně dostupnou potravu. Chůze po dvou dolních končetinách jim umožnila překonávat delší vzdálenosti za jídlem, anavíc je tento způsob pohybu méně energeticky náročný nežli pohyb po čtyřech končetinách[12, 1].

1.2 • Noha lidoopa

Úchopová funkce palce je učlověka potlačena, palec již není vopozici kostatním prstům, je nově důležitý pro odraz nohy při chůzi aběhu.

A– Homo sapiens sapiens, B – šimpanz, C – gorila pobřežní [9]

„Ardi“ (Ardipitékus) byl jedním zprvních zástupců lidské linie. Jako první vykazoval známky zpevnění klenby nohy, dokázal ohnout prsty nahoru při odrazu od země, ikdyž palec unohy mu stále směřoval ven do opozice (viz obrázek 1.3). Ardi uměl nekoordinovaně chodit, ale díky palci vopozici stále idobře lézt po stromech. Nejznámějším předchůdcem člověka byl Australopitékus sopičí hlavou, ale tělem achůzi již více lidskou. Australopitéka byste mohli na zemi potkat před 1–4 miliony let[1, 9].

1.3 • Rekonstrukce nohy šimpanze aprvních předchůdců člověka

Ušimpanze je palec unohy vzdálen od ostatních prstů, což umožňuje dobrý úchop větve, po které leze, podobně jako unohy Ardi, uAustralopitéka je palec více vrovině sostatním prsty

A– Australopitékus Lucy, B – Ardipitékus Ardi, C – šimpanz [9]

Před necelými třemi miliony let se vyvinul lidský rod, tzv. rod Homo. Tato skupina označuje jedince, kteří se pohybovali již výhradně po dvou dolních končetinách abyli již podobní dnešnímu člověku. Patří do ní naši nejbližší vyhynulí předci adosud existující Homo sapiens sapiens– Člověk moudrý. Vývoj vzpřimování se definitivně dokončil uHomo erectus (Člověka vzpřímeného). Homo erectus žil před necelými dvěma miliony let, jeho chůze iběh byli již dokonalé, což umožňovala iplně vyvinutá noha sklenbou [4, 9]. Vtehdejší době se lidé pohybovali naboso asvoji potravu sbírali alovili. Tito tzv. lovci asběrači žili ve skupinách tvořených několika desítkami lidí. Byli to kočovníci, přesouvající se zmísta na místo. Větší část potravy tvořily sesbírané plané rostliny, malí živočichové amed. Menší část představovalo maso zulovených divokých zvířat. Lovci asběrači „pracovali“ asi pět až šest hodin denně, poté odpočívali. Téměř každodenní součástí jejich života byla chůze na dlouhé vzdálenosti ačas od času využili běh při lovení zvěře nebo úniku před ní (detailněji viz podkapitola Běh na dlouhé vzdálenosti). Takovýto způsob života se uplatňoval většinu lidské historie (nejméně 90 % času)[1]. Pokud byste nyní ztroskotali na opuštěném ostrově, stane se zVás chtě nechtě opět lovec asběrač. Nejznámějším novodobým trosečníkem byl skotský námořník Alexandr Selkirk, který se stal hlavní předlohou pro knihu Robinson Crusoe [5]. Tento muž žil sám více než čtyři roky na liduprázdném ostrově. Stal se zněj dobrý lovec, naučil se lovit idivoké kozy, ato dokonce úplně bez obuvi [1].

1.4 • Časová osa obouvání člověka

Člověk byl 99 % svého vývoje bosý

Člověk rozumný (Homo sapiens) žijící před 200 tisíci lety se již považuje za moderního člověka. Vtéto době se lidská populace soustřeďovala na africkém kontinentu. Asi před 40 tisíci lety přišel moderní člověk do Evropy avtu samou dobu začal vyrábět první kousky obuvi (viz obrázek 1.4). Obuv byla vyráběna ručně ačistě zpřírodních materiálů [1]. Člověk se začal usazovat aměnit svůj způsob obživy, od lovení asběru přešel kzemědělství. Díky větší produkci potravin se lidská populace začala rozrůstat. Za 10 tisíc let se zvětšila stokrát, z6 milionů na 600 milionů – takhle velký počet lidí se po Zemi pohyboval na přelomu našeho letopočtu [1].

Ve středověku se obuv stala častějším doplňkem oblečení, ikdyž sloužila spíše kukázání společenského postavení. Vysoce postavení lidé na obuv měli anosili ji na veřejných akcích, vsoukromí však stejně jako chudí chodili bez ní. Později vobdobí gotiky arenesance byly navrženy výstřední kusy obuvi. Vznikly tzv. čapí nosy, úzké boty sdlouhou špičkou stočenou směrem nahoru odélce až 70 cm nebo dámské boty, které měly na spodní straně boty přilepený dřevěný blok vysoký až 50 cm. Blok ze dřeva měl nositelky chránit před blátem ašpínou ulic, na pohodlnosti jim to ale určitě nepřidalo. Běžná obuv byla do této doby často šita na míru nositeli, tudíž dobře seděla [32].

Následovala průmyslová revoluce, nejradikálnější kulturní přelom lidské historie. Vše začalo v18. a19. století, kdy se přešlo zruční výroby vmanufakturách kvelkovýrobě vtovárnách. Práci lidských svalů nahradila síla stroje. Obuv stejně jako další kusy oblečení se začala vyrábět ve velkém počtu vpředem dané velikosti atvaru. Ve druhé polovině 19.století se rozšířil elektrický proud aojedno století později byly vynalezeny počítače, následně internet [11]. Vprůběhu průmyslové revoluce se zjedné miliardy lidí stalo sedm alidé se začali soustřeďovat do měst, ve kterých dnes žije více než polovina světové populace. Člověk díky svým vynálezům zpohodlněl, stal se méně fyzicky aktivním [1]. Asfaltobetonové chodníky se začaly stavět před padesáti lety anyní jsou téměř všude, kam člověk jde. Člověk si oblíbil mohutnější obuv stuhou neohebnou podrážkou, která hezky kopíruje tvrdé, rovné chodníky. Obuv je poslední desítky let jasnou kulturní amódní zvyklostí ve všech civilizovaných oblastech. Zdravotní důvody nošení obuvi se staly jedním znejsilnějších argumentů firem vyrábějících obuv, které ale stojí hlavně na vidině výdělku, nejsou vědecky podloženy. Dnes se vám může stát, že vás neobuté nepustí do restaurace, obchodu nebo dopravního prostředku, ikdyž ještě před sto lety by se nad tím nikdo ani nepozastavil.

ANATOMIE LIDSKÉ NOHY AKOTNÍKU

Lidské chodidlo je mistrovským technickým iuměleckým dílem.

Leonardo da Vinci [20]

Lidská noha je velmi důmyslně propracovaná část těla, ato díky své funkci asložitě konstruované stavbě. Mezi uměle vyrobenými nohami robotů nenaleznete nic, co by se jen vzdáleně podobalo noze člověka. Při porovnání velikosti nohy avelikosti celého těla je noha opravdu malinká, apřesto nese celou váhu těla. Noha je při stoji, chůzi aběhu kontaktním článkem mezi zemí atělem, který přenáší velké síly vznikající při pohybu. Noha tvoří stabilní základnu těla smnoha nervovými zakončeními, zajišťující dobré vnímání okolního prostředí. Díky evoluci se vzhled lidské nohy ajejí vlastnosti stále lehce pozměňují. Vposlední době mají hlavní vliv změny, které přináší moderní způsob života – obouvání, pohyb po tvrdých aumělých površích, snížení četnosti pohybu obecně aj.[9, 20]

•Kosti: Noha obsahuje čtvrtinu kostí lidského těla, to znamená 56 zcelkem 206 kostí. Vjedné noze je tedy 28 kostí. Kosti tvoří základní pevnou konstrukci nohy.

•Klouby: Kosti se stýkají vkloubech adalších kloubních spojeních, vnoze jich dohromady napočítáme 37.

•Svaly: Vnoze je 28 svalů, které pohybují kostmi. Šlachy ukončují svaly apřipojují je ke kostem. Šlachy jsou extrémně pevné apružné části svalu.

•Vazy: Voblasti kloubů nohy je napjato více než 100 vazů. Vazy zpevňují klouby.

•Chrupavky: Tuhá tkáň chrupavky se nachází vkloubech, pomáhá tlumit nárazy [14].

1.5 • Stavba nohy

A– přední část nohy, B – střední část nohy, C – zadní část nohy

Tři části nohy (viz obrázek 1.5)

•Přední část nohy, přednoží = články prstů anártní kosti

•Střední část nohy, středonoží = kost krychlová, kost loďkovitá akosti klínovité

•Zadní část nohy, zánoží = kost hlezenní akost patní

Pro správný pohyb nohy je důležité:

Svaly nohy

Klenba nohy

Stavba

A. STATICKÝ MODEL

B.DYNAMICKÝ MODEL

ZDRAVÁ NOHA

Table of Contents

1 Lidská noha

Evoluce

ANATOMIE LIDSKÉ NOHY A KOTNÍKU

ZDRAVÁ NOHA