Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Daňové zákony 2016

úplná znění platná k 1. 1. 2016

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401, fax:+420 234 264 400

jako svou 6105. publikaci

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Sazba Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Počet stran 288

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2016

Cover Design © Jan Dvořák, 2016

ISBN 978-80-271-9019-5 (ePub)

ISBN 978-80-271-9018-8 (PDF)

ISBN 978-80-271-0022-4 (print)

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Na Právnické fakultě Univerzity Karlovy v Praze působí od roku 1973. V současné době působí na Katedře finančního práva a finanční vědy, na fakultě je též členkou vědecké rady. Ve své vědecké práci se zabývá zejména otázkami rozpočtového a daňového práva. Kromě toho od roku 1993 pedagogicky působí na Vysoké škole ekonomické v Praze na Katedře podnikového a evropského práva Fakulty mezinárodních vztahů, kde se věnuje také finančnímu právu, a to zejména daňové problematice.

Je členkou Legislativní rady vlády České republiky a členkou rozkladových komisí na dvou ministerstvech. Od roku 2003 je rovněž členkou Information and Research Center of The Public Finance and Tax Law of Central and Eastern European Countries – Bialystok – Polsko, kde se věnuje problematice daňových příjmů jednotlivých článků rozpočtové soustavy.

Je autorkou či spoluautorkou více než 170 monografií a článků publikovaných v České republice a v zahraničí.

V roce 2012 byla jmenována profesorkou pro obor finančního práva a finanční vědy.

Nakladatelství odborné literatury Grada Publishing vstoupilo na trh před více než dvaceti lety. Je největším nakladatelstvím odborné literatury v České i Slovenské republice co do šíře a množství oborů i počtu vydávaných odborných novinek. Stále se vyvíjí, roste a dlouhodobě patří mezi lídry na trhu s odbornou literaturou. Každý den vydává jeden až dva tituly v tištěné podobě a nově expanduje také na trhu s elektronickými knihami. Ročně Grada prodá přibližně milion knih. Orientuje se na podporu vzdělávání v oblastech práva, financí, účetnictví a daní, ekonomiky, vydává tituly pro manažery a podnikatele, knihy z oboru architektury a stavebnictví, počítačů, medicíny, psychologie, pedagogiky, kultury a různých řemesel atd. Zabývá se také odvětvím různých profesionálních i neprofesionálních zájmů člověka, jako např. zdraví, sport, hobby, gastronomie, zahrada, chovatelství a další. Díky širokému záběru a profesionálnímu zpracování publikací se Grada Publishing dlouhodobě umisťuje v top 100 nejvýznamnějších českých firem.

Daňové zákony nakladatelství Grada jsou dlouhodobě absolutně nejprodávanějšími daňovými zákony v České republice. Publikace obsahuje úplná znění všech daňových zákonů ve znění k 1. 1. 2016, předností souboru je vyznačení novelizovaného textu odlišným typem písma a to, že významné novely uvozují odborné komentáře pracovníků, kteří se na přípravě změn v různé míře podílejí. Přehled novelizací, které byly přijaty během roku 2015, je společně se stručným komentářem soustředěn v úvodu publikace a tvoří pro čtenáře významnou pomůcku pro sledování změn, ke kterým dochází v daňové oblasti.

Na odborné podpoře této publikace se podílela společnost Rödl & Partner.

Společnost Rödl & Partner patří v České republice k jedné z nejvýznamnějších mezinárodních poradenských společností. Poskytuje služby ve všech oblastech podnikání; dovede propojit právní, daňové, auditorské, účetní a podnikové poradenství, a to díky svým poradcům všech uvedených oborů, kterých je více než tři sta. V České republice působí od roku 1991, pobočky má v Praze a Brně. S dlouholetými zkušenostmi zná Rödl & Partner požadavky a možnosti českého trhu. Respektuje přeshraniční zájmy klienta, místní poměry a zároveň zajišťuje vysoký a jednotný standard poskytovaných služeb. Na základě úzké interdisciplinární spolupráce poradců na národní i mezinárodní úrovni nabízí společnost ucelený soubor poradenských služeb šitých na míru. Týmy složené z českých i zahraničních odborníků poskytují komplexní poradenství v národním i mezinárodním kontextu.

Rödl & Partner je držitelem prestižního ocenění Právnická firma roku v letech 2012 až 2015 v oboru daňového práva.

Celosvětově je kancelář zastoupena 102 pobočkami v 46 průmyslových zemích. Silnou pozici zaujímá především na trhu ve střední, východní a západní Evropě, ale i v Asii a USA.

Daňové zákony 2016

Úplná znění platná

k 1. 1. 2016

Hana Marková

Úvod

Na počátku roku 1999 nabídlo nakladatelství GRADA Publishing poprvé soubor daňových zákonů ve znění platném pro rok 1999 se stručnými komentáři. Tak vznikla tradice, která zůstává – díky zájmu čtenářů – zachována i pro rok 2016.

Do textu daňových zákonů k 1. 1. 2016 jsou zapracovány změny vyplývající ze zákonů, jejichž účinnost je stanovena k 1. 1. 2016 (eventuálně později). V předkládaném souboru jsou soustředěny úplné texty daňových zákonů s tím, že jsou odlišným typem písma zdůrazněny novelizace přijaté a publikované ve Sbírce zákonů, jejichž účinnost je stanovena na 1. 1. 2016 – změna je vyznačena tučným písmem. Novelizace, které byly přijaty během roku 2015 a v tomto roce též nabyly účinnosti, jsou v textu zařazeny bez speciálního označení, jen v místě změny je tučně označeno číslo odstavce či písmeno, kterého se změna týká. Uživatele souboru DZ nechceme zatěžovat maximem textu, jehož účinnost je časově vzdálená a kdy se ukazuje, že není vyloučeno, že se některá ustanovení mohou do doby účinnosti ještě změnit. Z uvedeného důvodu pouze v přehledu novelizací, zařazeného u každého zákona, jsou uvedeny všechny zákony, které mají stávající text měnit, a u těch, které mají účinnost pozdější, je číslo zákona podtrženo.

V následujícím přehledu jsou připomenuty novely daňových zákonů přijaté od počátku roku 2015 s tím, že u některých zákonů je ještě doplněn odkaz na úvodní komentář nejpodstatnějších změn před textem příslušného zákona. Naší zásadou je zařazovat do souboru DZ jen texty, které již byly publikovány ve Sbírce zákonů. Vzhledem k tomu, že zákonodárci projednávají ještě několik novel zákonů, u kterých se zřejmě nestihne jejich schválení do konce roku 2015, jsou tyto připravované změny zmíněny v rámci komentářů před texty zákonů, ale jejich zařazení do textu nepovažujeme za seriózní, pokud legislativní proces není zcela ukončen.

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, prošel od začátku roku 2015 třemi novelizacemi. Zákon č. 84/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, přinesl změny v oblasti daňového zvýhodnění investičních pobídek – např. v § 35a došlo k doplnění odst. 7 až 9, úpravou prošly i § 35b a § 38r.

Zákon č. 127/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 247/2014 Sb., o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů, a zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, přinesl terminologické změny v § 24 odst. 2 a § 35bb. Zároveň byla doplněna definice předškolního zařízení pro účely daně z příjmů. Terminologické změny se dotkly ještě dalších ustanovení – § 38k a § 38l.

Další změnu přinesl zákon č. 221/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony. Tímto zákonem došlo k úpravě textu § 23 odst. 3, § 24 odst. 2 (včetně doplnění písm. zy), § 25 (doplnění písm. zr) a drobná změna se dotkla ještě textu § 32a.

Přijetím zákona, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o ukončení důchodového spoření – zákon č. 377/2015 Sb., – dochází k drobným úpravám i textu zákona o daních z příjmů.

Druhou změnu přijímanou v závěru roku přináší zákon č. 375/2015 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o ozdravných postupech a řešení krize na finančním trhu a v souvislosti s úpravou systému pojištění vkladů, který přináší doplnění a změnu § 17 a § 19.

Zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, byl novelizován zákonem č. 267/2014 Sb., kterým se mění zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Obsahem změn je reakce na nový text změny zákona o daních z příjmů – jde zejména o úpravu textu § 2, 8 a 8a.

Zákon č. 221/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, přinesl změnu § 3, kde byl doplněn odst. 4 a zejména byly do zákona vloženy § 11a, 11b, 11c. Vložené paragrafy míří na problematiku rezerv na nakládání s elektroodpadem ze solárních panelů.

Zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, byl v roce 2015 novelizován dvakrát. Zákon č. 23/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, ve znění pozdějších předpisů, přinesl kromě změny některých ustanovení i dvojí účinnost textu zákona – jedno ustanovení nabylo účinnosti již v únoru 2015 (nový §15a, řešící otázku prominutí pokuty za opožděné tvrzení daně), všechna ostatní jsou účinná až od 1. 1. 2016. Změny zákona byly provedeny vzhledem k potřebě některých věcných upřesnění s ohledem na aplikační praxi. V souvislosti s tím byla provedena revize změn učiněných z důvodu rekodifikace soukromého práva. Došlo tak k upřesnění vymezení předmětu daně z pozemků a předmětu daně ze staveb a jednotek. Další změny znamenají upřesnění základu daně u jednotek (nově zdanitelných jednotek) ve vazbě na zdanění pozemků souvisejících se zdanitelnou jednotkou, a to zohledněním příslušného koeficientu podle ustanovení § 10 odst. 3 zákona a upřesnění a zjednodušení postupu při zdaňování pozemků souvisejících se zdanitelnými jednotkami v bytových domech, nejsou-li tyto pozemky předmětem daně z pozemků. V souvislosti s upřesněním vymezení předmětu daně se u jednotek nově zavádí pojem „zdanitelná jednotka“. Jednoznačnější je též definice pojmu stavební pozemek, sloužící pro účely tohoto zákona. Dochází také ke sjednocení terminologie s terminologií daňového řádu. Další změny zákona mají často podobu formulačních změn, např. § 2 (včetně doplnění odst. 3), § 3 či § 4, ve kterém jde též o formulační změny, ale např. i doplnění odst. 3 tohoto paragrafu. Další změny se dotýkají § 6, § 7(v tomto případě jde též o doplnění odst. 4), obdobný postup je využit též v případě § 8 a § 9 (u § 9 je také doplněn odst. 4), i v případě § 10 a § 11 (tam je též doplněn nový odst. 7). Změněny byly i § 11a, § 12, § 12a, § 13a (doplněn odst. 12) či § 13b a § 15. Nově byl vložen zmíněný §15a – Pokuta za opožděné tvrzení daně. Konečně je možné zmínit i změny § 16, § 16a, § 17a a vložení označení nové části a přečíslování dosavadních částí.

Zákon č. 84/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a o změně některých zákonů (zákon o investičních pobídkách), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, změnil text zákona o dani z nemovitých věcí v § 4, kde i doplnil písmeno x). Pro osvobození od daně z pozemků související s investičními pobídkami tak nyní musí být splněny určité podmínky – pozemky se musí nacházet ve zvýhodněné průmyslové zóně, musí být poplatníkem pořízeny (např. koupeny) pro účely realizace investiční akce, pro tuto investiční akci je vydáno rozhodnutí o příslibu investiční pobídky ve formě osvobození od daně z nemovitých věcí a obec vydá pro tento účel obecně závaznou vyhlášku. Změna § 9 byla provedena doplněním písm. w) – vymezením podmínek pro osvobození – které je možné považovat za obdobné, jak je uvedeno u nového textu § 4 písm. x). Dále text § 12d znamená možnost osvobození od daně ve zvýhodněných průmyslových zónách, které stanoví obec v obecně závazné vyhlášce, kdy také stanoví, zda se jedná o osvobození od daně ze staveb a jednotek úplné či částečné a dále stanoví dobu, na kterou se osvobození uplatní. Současně v této obecně závazné vyhlášce uvede název katastrálního území a parcelní čísla pozemků, které jsou součástí zvýhodněné průmyslové zóny. Pouze pozemky náležející do zvýhodněné průmyslové zóny nebo zdanitelné stavby nacházející se na těchto pozemcích mohou být za stanovených podmínek osvobozeny od daně z nemovitých věcí.

Zákonné opatření Senátu č. 340/2013 Sb., o dani z nabytí nemovitých věcí, které upravilo oblast úplatných převodů nemovitých věcí, nebylo v roce 2015 novelizováno.

Zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, nebyl v roce 2015 novelizován.

Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, nebyl během roku 2015 novelizován, ale novelizace provedená zákonem č. 360/2014 Sb., kterým se mění zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, nabyla účinnosti zčásti již v roce 2014, velká část nabyla účinnosti v roce 2015, ale část přijatých změn nabývá účinnosti až od 1. 1. 2016. Změny, jejichž účinnost nastává od roku 2016, se dotýkají např. § 51 odst. 1 (nové znění písm. f) a g), § 56 a § 56a, dále byl vložen nový § 92c – Dodání nemovité věci a drobná úprava nastala u § 100, § 101a a za § 101b byly vloženy nové paragrafy § 101c až § 101i, upravující kontrolní hlášení (některé další změny jsou obsaženy v podrobnějším komentáři před textem zákona).

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, byl novelizován v roce 2015 nejprve zákonem č. 157/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 311/2006 Sb., o pohonných hmotách a čerpacích stanicích pohonných hmot a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, který nabyl účinnosti v polovině roku 2015. Drobná změna se týká § 1 či doplnění odst. 12 až 15 v § 59. Část třetí byla doplněna nově vloženou hlavou VI – Daň ze surového tabáku (§ 131a až 131g), což znamená zavedení nové daně do naší soustavy daní. Textové změny se dotkly § 134m, § 134v, § 134zb, §134zf. Nová část (osmá) upravuje některá ustanovení o nakládání se surovým tabákem a je spojena s vložením dalších paragrafů – § 134zh až 134zzba. Textová úprava se dotkla též § 136a či 139.

Další změny přinesl zákon č. 315/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů. Změny se týkají § 5 (doplnění odst. 6), § 6 (doplnění odst. 4), či textu § 13c, § 20, § 22b, § 34. V § 42c byl doplněn odst. 2 a další odstavce byly přečíslovány, v § 42e byl doplněn odst. 2 a ostatní odstavce byly též přečíslovány. Upraven byl text § 51, 57, 60d či § 104. V případě § 104, kde je vymezena sazba daně, se text bude měnit i v dalších letech – účinnost přijatých změn je časově odstupňována – k první změně dochází od 1. 1. 2016, další změny jsou připraveny s účinností od 1. 1. 2017 a 1. 1. 2018 (podrobnější komentář je před textem zákona). Poslední drobnou novelizaci přinesl zákon č. 382/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony.

Do souboru daňových zákonů byly v roce 2008 zařazeny texty upravující daně, o kterých se hovoří nejčastěji jako o energetických daních (někdy se používá označení daně ekologické). Tyto daně jsou upraveny v rámci textu zákona č. 261/2007 Sb., o stabilizaci veřejných rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů.

Zákon č. 131/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, přináší od 1. 1. 2016 formulační změnu v části 45 čl. LXXII (daň ze zemního plynu a některých dalších plynů) a v části 47 čl. LXXIV (daň z elektřiny) dochází ke zrušení § 2 odst. 1 písm. d) a § 8 odst. 1 písm. a). Další zrušovací ustanovení budou účinná od roku 2017, 2019 či 2020.

Od 1. 1. 2011 je daňové řízení komplexně upraveno zákonem č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů. Drobnou změnu § 180 by měl přinést zákon č. 375/2015 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o ozdravných postupech a řešení krize na finančním trhu a v souvislosti s úpravou systému pojištění vkladů.

Nakladatelství GRADA Publishing a autoři, kteří se podíleli na uvozujících komentářích, věří, že předkládaný soubor zákonů bude dobře sloužit všem uživatelům. I když snahou všech zúčastněných na této publikaci bylo maximální úsilí o přesnost textu, považujeme za důležité upozornit, že právně závazný je pouze text publikovaný ve Sbírce zákonů.

Na zpracování se autorsky podíleli: prof. JUDr. H. Marková, CSc. (sestavení, úvod a spolupráce na komentáři k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. P. Novotný, PhD. (autor komentáře k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů), JUDr. S. Galočík (komentář k zákonu č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty), Mgr. L. Dudková a Ing. Mgr. V. Binarová (komentář k zákonu o spotřebních daních).

Významné změny zákona o daních z příjmů

Zákon o daních z příjmů patří mezi platnými právními předpisy k normám s největším počtem novelizací. Od své účinnosti, které nabyl 1. ledna 1993, byl novelizován již více než sto třicetkrát. Ke změnám došlo i v průběhu roku 2015, nebyly to však tak turbulentní změny jako v minulých letech. Často kritizovaným nedostatkem novelizací zákona o daních z příjmů je i skutečnost, že bývají v Parlamentu ČR projednávány doslova na poslední chvíli před koncem kalendářního roku, ačkoli se předpokládá jejich účinnost k 1. lednu následujícího roku. Bohužel, i tato praxe se opakuje i v roce 2015, kdy poslední novelizace je projednávána v Poslanecké sněmovně jako sněmovní tisk 612 a je téměř jisté, že k 1. lednu 2016, kdy má nabýt účinnosti, nebude ještě ani zveřejněna ve Sbírce zákonů.

Důvody častých novelizací zákona o daních z příjmů a ostatních daňových předpisů můžeme hledat jak v ekonomické oblasti, tak v oblasti politicko-sociální. Z ekonomických motivů můžeme zmínit snahu o rozvoj ekonomiky (např. investiční pobídky v podobě daňových úlev) a snahu o zlepšení příjmové stránky státního rozpočtu (zavedení solidárního zvýšení daně, úvahy o progresivní daňové sazbě). Politicko-sociální hledisko ovlivnilo zavedení tzv. školkovného nebo zvýšení slevy na dani na děti.

Změny účinné již v průběhu roku 2015

První změna zákona byla provedena zákonem č. 84/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 72/2000 Sb., o investičních pobídkách a změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů a další související zákony, který nabyl účinnosti 1. května 2015. Změny se dotkly především úpravy investiční pobídky v podobě slevy na dani. Došlo k časovému upřesnění plnění zvláštní podmínky zákona o daních z příjmů týkající se uplatnění odpisů, opravných položek k pohledávkám a položek odčitatelných od základu daně. Tato podmínka musí být plněna nejpozději od zdaňovacího období, ve kterém poplatník splnil všeobecné podmínky zákona o investičních pobídkách.

Další změna provedená uvedeným zákonem se týká zmírnění negativních dopadů zahájeného insolvenčního řízení. Podle předchozí úpravy bylo zahájení insolvenčního řízení pro poplatníka spojeno se ztrátou nároku na čerpání pobídky a povinností vrátit vše, co dosud na daňové úlevě čerpal. Zákonodárce v tomto případě dospěl k závěru, že taková sankce je pro poplatníka příliš tvrdá, zejména za situace, kdy zahájené insolvenční řízení neskončí rozhodnutím o úpadku. S ohledem na to se nově za porušení zvláštních podmínek zákona o daních z příjmů považuje až samotné rozhodnutí o úpadku. Současně byla zmírněna dosavadní úprava u společností, které čerpaly investiční pobídku a fúzovaly nebo převzaly jmění jiné společnosti. Rovněž tato situace byla dosud považována za porušení zvláštních podmínek zákona a vedla ke zpětné ztrátě nároku na investiční pobídku. Ministerstvo financí vysvětlovalo, že důvodem pro zavedení tohoto opatření byla snaha zamezit spekulativnímu převádění daňových úlev na společnosti, které by jinak na slevu na daních z příjmů nedosáhly. Po zkušenostech z praxe dospěl zákonodárce ke správnému závěru, že podnětem k realizaci přeměn společností bývají často jiné důvody, vyvolané např. aktuálním hospodářským vývojem nebo snahou o optimalizaci daňových opatření. Nově je tedy zachován nárok na slevu na dani pro ty poplatníky, kteří realizovali přeměnu společnosti, ale současně neporušili povinnosti stanovené zákonem o investičních pobídkách. Tito příjemci po uskutečnění přeměny nemusí vracet finanční prostředky, které vyčerpali na slevě na dani z příjmů. I nadále však platí, že při fúzi společnosti nebo převodu jmění společníka nebo pokud se poplatník stane nástupnickou společností při rozdělení sloučením, nemůže poplatník nadále slevu na dani uplatňovat. Došlo rovněž ke zmírnění sankce za spekulativní jednání poplatníků, kteří si při čerpání investiční pobídky zvyšují základ daně z příjmů obchodními operacemi ve vztazích se spojenými osobami způsobem, který neodpovídá principům běžných obchodních vztahů – v takovém případě neztrácí poplatník nárok na celou investiční pobídku, je mu však doměřena daň odpovídající hodnotě, o kterou základ daně snížil.

Novela rovněž umožnila poplatníkům, kteří čerpají investiční pobídku ve formě slevy na dani, aby se mohli na základě svého rozhodnutí vyvázat z plnění podmínek zákona o daních z příjmů, čímž současně ztratí budoucí nárok na uplatnění slevy na dani z příjmů. Jejich rozhodnutí však neovlivní již vyčerpanou slevu na dani za uplynulá zdaňovací období, jedná se jen o vzdání se nároku na nevyčerpanou část investiční pobídky do budoucna.

Další novelizace byla s účinností od 4. června 2015 provedena zákonem č. 127/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 247/2014 Sb., o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině a o změně souvisejících zákonů, a zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů. V rámci této novely došlo ke zúžení definice zařízení péče o dítě, jehož provozní náklady hrazené zaměstnavatelem představují nepeněžní plnění osvobozené od daně z příjmů. Osvobození od daně se nově vztahuje jen na plnění poskytovaná zaměstnavatelem na zařízení podléhající režimu zákona o poskytování péče o dítě v dětské skupině. Rovněž sleva za umístění dítěte, tzv. školkovné, se nově vztahuje pouze na umístění dítěte v mateřské škole dle školského zákona a na zařízení podřízená zákonu o poskytování péče v dětské skupině.

V rámci zákona č. 332/2014 Sb., kterým se mění zákon č. 221/1999 Sb., o vojácích z povolání, ve znění pozdějších předpisů a další související zákony, který nabyl účinnosti 1. července 2015, došlo jen k formální úpravě osvobození příplatku za službu v zahraničí od daně z příjmů. Dosud byl osvobozen příplatek vyplácený v cizí měně, nově se osvobození vztahuje i na příplatek vyplácený v české měně.

Změny účinné pro rok 2016

První novelizace, která nabývá účinnosti 1. ledna 2016, byla provedena zákonem č. 221/2015 Sb., kterým se mění zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony. Novela zákona o účetnictví zavádí novou kategorizaci účetních jednotek. Účetní jednotky se nově dělí podle velikosti svých aktiv, ročního úhrnu čistého obratu a průměrného počtu zaměstnanců na mikro účetní jednotky, malé účetní jednotky, střední účetní jednotky a velké účetní jednotky. U mikro účetních jednotek došlo k úpravě oceňování – podle uvedené novely se na ně již nebude vztahovat oceňování reálnou hodnotou. S ohledem na to se pro účely daňové při prodeji cenného papíru takovou mikro účetní jednotkou – společností zavedla daňová uznatelnost nabývací ceny tohoto cenného papíru bez omezení výše příjmů z jeho prodeje. Daňový výdaj však nelze uplatnit v případě, že příjem z prodeje daného cenného papíru by byl od daně z příjmů právnických osob osvobozen.

Další novinka se týká položky zřizovací výdaje, tedy výdaje, spojené se vznikem nových účetních jednotek – poplatníků. Tyto zřizovací výdaje nejsou nově již považovány za nehmotný majetek a nemusí se odepisovat 60 měsíců jako dosud. Zřizovací výdaje evidované již jako nehmotný majetek budou doodepsány ve standardním režimu, tj. rovnoměrně bez přerušení po dobu 60 měsíců.

Další novela zákona o daních z příjmů je připravovaná jako sněmovní tisk 612 – návrh zákona, kterým se mění zákon č. 568/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů. Rovněž v tomto případě je navrhovaná účinnost k 1. lednu 2016. Předpokládáme, že k tomuto datu nebude zajištěno zveřejnění ve Sbírce zákonů, nicméně je reálný předpoklad, že vládní návrh schválen bude a že se bude vztahovat na celé zdaňovací období roku 2016, což bude zřejmě řešeno v rámci přechodných ustanovení.

Tato novela v první řadě navazuje na evropskou právní úpravu – změnu směrnice Rady 2011/96/EU o společném systému zdanění mateřských a dceřiných společností z různých členských států, která bývá označována jako „dividendová směrnice“. Evropská unie v návaznosti na snahu o zneužívání dividendové směrnice k dvojímu nezdanění příjmů přijala dvě novely. První novela odepírá osvobození ve státu příjemce plateb, které jsou odečitatelné od základu daně v členském státu plátce. Jedná se o tzv. hybridní zápůjčky, kdy jeden členský stát považuje platbu za zápůjčku a druhý členský stát za vklad do společnosti. Druhá novela zamezuje zneužívání dividendové směrnice v případech, kdy by výhody vyplývající ze směrnice měly být přiznány vztahům, které jsou založeny pouze za účelem získání těchto výhod. Zatímco první novela dividendové směrnice je do vládního návrhu novely zákona o daních z příjmů zapracována, ohledně druhé novely dospěl předkladatel návrhu zákona k závěru, že obecné pravidlo proti zneužívání není třeba do zákona explicitně doplňovat, jelikož v České republice existuje toto pravidlo jako obecný právní princip, který je sice nepsaným právem, ale který je využíván a rovněž podložen judikaturou tuzemských soudů.

Druhou změnou, kterou by zmíněná novela měla přinést, je další zvýšení daňového zvýhodnění na vyživované děti, a to na druhé dítě o 3 600 Kč ročně a na třetí a každé další dítě o 7 200 Kč ročně. Pro rok 2016 tak daňové zvýhodnění na jedno vyživované dítě zůstává ve výši 13 404 Kč ročně, u druhého dítěte se zvyšuje na 17 004 Kč ročně a u třetího a každého dalšího dítěte činí nově 20 604 Kč ročně. Maximální výše daňového bonusu zůstává beze změny. Pro rok 2017 je plánováno další zvýšení daňového zvýhodnění na vyživované děti.

Další navrhované změny zákona o daních z příjmů jsou vedeny snahou odstranit některé nedostatky zjištěné v souvislosti s aplikační praxí. Nově jsou tak příjmy z provozování výroben elektřiny dosažené poplatníky daně z příjmů fyzických osob, kteří nemají licenci k výrobě elektřiny od Energetického regulačního úřadu, přesunuty z příjmů ze samostatné činnosti do tzv. ostatních příjmů podle § 10 zákona. V důsledku tohoto přesunutí budou moci tito poplatníci jako daňově uznatelné uplatnit jen výdaje prokazatelně vynaložené na dosažení těchto příjmů, současně se na tyto příjmy bude vztahovat možnost osvobození tzv. ostatních příjmů do celkové částky 30 000 Kč za zdaňovací období.

Do příjmů zahraničních daňových rezidentů, podléhajících zdanění v České republice, se navrhuje nově zařadit i výplaty podílů na zisku jiným osobám, než jsou členové obchodních korporací, s následnou aplikací srážkové daně.

Závěr

Každoročně na tomto místě upozorňujeme na rizika častých novelizací zákona o daních z příjmů. Ty vedou k tomu, že tento zákon, který je přitom jedním z pilířů příjmové stránky státního rozpočtu, je podnikatelskou veřejností vnímán jako předpis nepřehledný a nestabilní. Nestabilita právního prostředí v oblasti daňového práva přitom vede k právní nejistotě poplatníků při aplikaci této normy. Daňové předpisy obecně by měly být formulovány jednoznačně a přehledně a měly by být srozumitelné pro adresáty normy, tedy daňové poplatníky. Přes opakované novelizace se však tento cíl nedaří naplnit, spíše naopak. Přitom na nepřípustnou možnost dvojího výkladu daňového zákona upozorňoval v minulosti i Ústavní soud ČR, který uložil v takových případech aplikovat zásadu in dubio pro libertate (resp. in dubio pro mitius), která ukládá správci daně i soudům při možné dvojí interpretaci daňového předpisu použít tu variantu, která je pro poplatníka výhodnější. Jde však jen o reakci na stávající situaci, nikoli o její nápravu. Ta je (zatím nesplněným) úkolem legislativním.

Prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

JUDr. Petr Novotný, PhD.

Zákon č.586/1992Sb., odaních zpříjmů,

ve znění zákona č.35/1993 Sb., zákona č.96/1993 Sb., zákona č.157/1993 Sb., zákona č.196/1993 Sb., zákona č.323/1993 Sb., zákona č.42/1994 Sb., zákona č.85/1994 Sb., zákona č.114/1994 Sb., zákona č.259/1994 Sb., zákona č.32/1995 Sb.,zákona č.87/1995 Sb., zákona č.118/1995 Sb.,zákona č.149/1995 Sb., zákona č.248/1995 Sb., zákona č.316/1996 Sb., zákona č.18/1997 Sb., zákona č.151/1997 Sb., zákona č.209/1997 Sb., zákona č.210/1997 Sb., zákona č.227/1997 Sb., zákona č.111/1998 Sb., zákona č.149/1998 Sb., zákona č.168/1998 Sb., zákona č.333/1998 Sb., zákona č.63/1999 Sb., zákona č.129/1999 Sb., zákona č.144/1999 Sb., zákona č.170/1999 Sb., zákona č.225/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č.3/2000 Sb., zákona č.17/2000 Sb., zákona č.27/2000 Sb., zákona č.72/2000 Sb., zákona č.100/2000 Sb., zákona č.103/2000 Sb., zákona č.121/2000 Sb., zákona č.132/2000 Sb., zákona č.241/2000 Sb., zákona č.340/2000 Sb., zákona č.492/2000 Sb., zákona č.117/2001 Sb., zákona č.120/2001 Sb., zákona č.239/2001 Sb., zákona č.453/2001 Sb., zákona č.483/2001 Sb., zákona č.50/2002 Sb., zákona č.128/2002 Sb., nálezu ÚSč.145/2002 Sb., zákona č.198/2002 Sb., zákona č.210/2002 Sb., zákona č.260/2002 Sb., zákona č.308/2002 Sb., zákona č.575/2002 Sb., zákona č.162/2003 Sb., zákona č.362/2003 Sb., zákona č.438/2003 Sb., zákona č.19/2004 Sb., zákona č.47/2004 Sb., zákona č.49/2004 Sb., zákona č.257/2004 Sb., zákona č.280/2004 Sb., zákona č.359/2004 Sb., zákona č.360/2004 Sb.,zákona č.436/2004 Sb., zákona č.562/2004 Sb.,zákona č.628/2004 Sb., zákona č. 669/2004 Sb., zákona č. 676/2004 Sb., zákonač.179/2005 Sb., zákona č. 217/2005 Sb., zákona č. 342/2005 Sb., zákona č. 357/2005 Sb., zákona č. 441/2005 Sb., zákona č. 530/2005 Sb., zákona č. 545/2005 Sb., zákona č. 552/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 109/2006 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 179/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 203/2006 Sb., zákona č. 223/2006 Sb., zákona č. 245/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 29/2007 Sb., zákona č. 67/2007 Sb., zákona č. 159/2007 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., RS/04 2008, RS/06 2008, zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 482/2008 Sb., zákona č. 2/2009 Sb., zákona č. 87/2009 Sb., zákona č. 216/2009 Sb., zákona č. 221/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 289/2009 Sb., zákona č. 303/2009 Sb., zákona č. 304/2009 Sb., zákona č. 326/2009 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 199/2010 Sb., zákonač. 346/2010 Sb., zákona č. 348/2010 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákonač.329/2011 Sb., zákonač.355/2011 Sb., zákonač.353/2011 Sb., zákona č. 370/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., nálezuÚstavního soudu č.119/2011 Sb., zákonač.420/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb.,zákonač.458/2011 Sb. (ustanovení účinná od1.1.2012, 1.1.2013 a1. 1. 2014), zákonač.466/2011Sb., zákona č.470/2011Sb., zákona č. 192/2012 Sb., zákona č. 399/2012 Sb., zákonač.401/2012Sb., zákonač. 403/2012 Sb., zákonač.428/2012Sb., zákona č. 500/2012 Sb., zákona č. 503/2012 Sb., zákonač.44/2013 Sb., zákona č.80/2013 Sb., zákonač.105/2013 Sb., zákona č. 160/2013 Sb., zákona č. 215/2013 Sb., zákonač.241/2013 Sb., zákonného opatření Senátu č. 344/2013 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 162/2014 Sb., zákona č. 247/2014 Sb., zákona č. 267/2014 Sb., zákona č. 332/2014 Sb., zákona č. 84/2015 Sb., zákona č.127/2015 Sb., zákona č. 221/2015 Sb., zákona č. 375/2015 Sb., zákona č. 377/2015 Sb.*

*Ustanovení účinná od 1. 1. 2017 a 1. 1. 2018 nejsou zdůvodu přehlednosti zapracována.

Česká národní rada se usnesla na tomto zákoně:

§1

Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie137) aupravuje

a) daň zpříjmů fyzických osob,

b) daň zpříjmů právnických osob.

ČÁST PRVNÍ

DAŇ ZPŘÍJMŮ FYZICKÝCH OSOB

§2

Poplatníci daně zpříjmů fyzických osob

(1) Poplatníky daně zpříjmů fyzických osob jsou fyzické osoby. Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, nebo daňovými nerezidenty.

(2) Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, pokud mají na území České republiky bydliště nebo se zde obvykle zdržují. Daňoví rezidenti České republiky mají daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, tak ina příjmy plynoucí ze zdrojů vzahraničí.

(3) Poplatníci jsou daňovými nerezidenty, pokud nejsou uvedeni vodstavci 2 nebo to onich stanoví mezinárodní smlouvy. Daňoví nerezidenti mají daňovou povinnost, která se vztahuje jen na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky (§22). Poplatníci, kteří se na území České republiky zdržují za účelem studia nebo léčení, jsou daňovými nerezidenty amají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, ivpřípadě, že se na území České republiky obvykle zdržují.

(4) Poplatníky obvykle se zdržujícími na území České republiky jsou ti, kteří zde pobývají alespoň 183 dnů vpříslušném kalendářním roce, ato souvisle nebo vněkolika obdobích; do doby 183 dnů se započítává každý započatý den pobytu. Bydlištěm na území České republiky se pro účely tohoto zákona rozumí místo, kde má poplatník stálý byt za okolností, znichž lze usuzovat na jeho úmysl trvale se vtomto bytě zdržovat.

§3

Předmět daně zpříjmů fyzických osob

(1) Předmětem daně zpříjmů fyzických osob jsou

a) příjmy ze závislé činnosti (§6),

b) příjmy ze samostatné činnosti (§7),

c) příjmy zkapitálového majetku (§8),

d) příjmy znájmu (§9),

e) ostatní příjmy (§10).

(2) Příjmem ve smyslu odstavce 1 se rozumí příjem peněžní inepeněžní dosažený isměnou.

(3) Nepeněžní příjem se pro účely daně zpříjmů fyzických osob oceňuje

a) podle právního předpisu upravujícího oceňování majetku,

b) jako pětinásobek hodnoty ročního plnění, pokud příjem spočívá vjiném majetkovém prospěchu, jehož obsahem je opakující se plnění na dobu

1. neurčitou,

2. života člověka nebo

3. delší než 5 let.

(4) Předmětem daně nejsou

a) příjmy získané

1. nabytím akcií nebo podílových listů podle zákona upravujícího podmínky převodu majetku státu na jiné osoby,

2. vydáním podle právních předpisů upravujících restituci majetku,

b) úvěry nebo zápůjčky svýjimkou

1. příjmu, který věřitel nabyl zvrácené zápůjčky nebo úvěru úplatným postoupením pohledávky vzniklé na základě této zápůjčky nebo úvěru, ato ve výši rovnající se rozdílu mezi příjmem plynoucím zvrácení zápůjčky nebo úvěru acenou, za kterou byla pohledávka postoupena,

2. příjmu plynoucího poplatníkovi, který vede daňovou evidenci, zeskontního úvěru ze směnky, kterou je hrazena pohledávka,

c) příjmy zrozšíření rozsahu nebo vypořádání společného jmění manželů,

d) příjem plynoucí ztitulu spravedlivého zadostiučinění přiznaného Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou je Česká republika povinna uhradit, nebo ztitulu urovnání záležitosti před Evropským soudem pro lidská práva na základě smíru nebo jednostranného prohlášení vlády ve výši, kterou se Česká republika zavázala uhradit,1c)

e) příjem plynoucí poplatníkovi uvedenému v§2 odst.2, který vypomáhá sdomácími pracemi vzahraničí, nebo poplatníkovi uvedenému v§2 odst.3, který vypomáhá sdomácími pracemi vČeské republice, ato za stravu aubytování, jde-li opříjem kuspokojování základních sociálních, kulturních nebo vzdělávacích potřeb (au-pair),

f) příjmy získané převodem majetku mezi osobami blízkými vsouvislosti sukončením provozování zemědělské činnosti zemědělského podnikatele, pokud osoba blízká včinnosti zemědělského podnikatele pokračuje alespoň do konce třetího zdaňovacího období následujícího po ukončení provozování zemědělské činnosti zemědělského podnikatele převádějícího tento majetek svýjimkou nepokračování včinnosti zdůvodu smrti; při porušení této podmínky jsou tyto příjmy předmětem daně ve zdaňovacím období, kdy kpřevodu tohoto majetku došlo amá se za to, že poplatník není vprodlení, pokud podá daňové přiznání nebo dodatečné daňové přiznání azaplatí daň nejpozději do dne, kdy je povinen podat daňové přiznání kdani za zdaňovací období, ve kterém nesplnil tuto podmínku,

g) příjem z

1. vypořádání spoluvlastnictví rozdělením věci podle velikosti spoluvlastnických podílů,

2. výměny pozemků při pozemkových úpravách podle zákona upravujícího pozemkové úpravy, svýjimkou části pozemku, který je stavbou,

h) částka uhrazená zdravotní pojišťovnou, okterou byl překročen limit regulačních poplatků adoplatků na léčiva nebo potraviny podle zvláštních právních předpisů upravujících limity regulačních poplatků adoplatků na léčiva nebo potraviny,

i) příjem plynoucí ztitulu odškodnění přiznaného mezinárodním trestním soudem, mezinárodním trestním tribunálem, popřípadě obdobným mezinárodním soudním orgánem, které splňují alespoň jednu zpodmínek uvedených v§145 odst.1 zákona omezinárodní justiční spolupráci ve věcech trestních.

§4

Osvobození od daně

(1) Od daně se osvobozuje

a) příjem zprodeje rodinného domu asouvisejícího pozemku, nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, asouvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště nejméně po dobu 2 let bezprostředně před prodejem; příjem zprodeje rodinného domu, jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru asouvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště bezprostředně před prodejem po dobu kratší 2 let apoužije-li získané prostředky na uspokojení bytové potřeby; pro osvobození příjmu plynoucího manželům zjejich společného jmění postačí, aby podmínky pro jeho osvobození splnil jen jeden zmanželů, pokud majetek, kterého se osvobození týká, není nebo nebyl zařazen do obchodního majetku jednoho zmanželů; osvobození se nevztahuje na příjem z

1. prodeje těchto nemovitých věcí, pokud jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, ato do 2 let od jejich vyřazení zobchodního majetku,

2. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného vdobě do 2 let od nabytí vlastnického práva ktěmto nemovitým věcem,

3. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného vdobě do 2let od jejich vyřazení zobchodního majetku, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 2 letech od tohoto nabytí nebo po 2letech od tohoto vyřazení zobchodního majetku,

b) příjem zprodeje nemovitých věcí neosvobozený podle písmene a), přesáhne-li doba mezi nabytím vlastnického práva ktěmto nemovitým věcem ajejich prodejem dobu 5 let; doba 5 let se zkracuje odobu, po kterou byly tyto nemovité věci prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele vpřípadě, že jde oprodej nemovitých věcí nabytých děděním od zůstavitele, který byl příbuzným vřadě přímé nebo manželem, nebo odobu, po kterou prodávající vlastnil pozemek, jenž byl předmětem výměny vrámci pozemkových úprav, vpřípadě prodeje pozemku nabytého výměnou od pozemkového úřadu, tato doba sezapočítává ido doby, která běží od vyřazení vyměněného pozemku zobchodního majetku; osvobození se nevztahuje na příjemz

1. prodeje těchto nemovitých věcí, které jsou nebo vobdobí 5let před prodejem byly zahrnuty do obchodního majetku,

2. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného do 5 let od nabytí vlastnického práva ktěmto nemovitým věcem, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 5 letech od tohoto nabytí,

3. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného do 5 let od jejich vyřazení zobchodního majetku, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 5 letech od takového vyřazení,

4. prodeje práva stavby, není-li zřízena stavba vyhovující právu stavby,

c) příjem zprodeje hmotné movité věci svýjimkou příjmu zprodeje

1. cenného papíru,

2. motorového vozidla, letadla nebo lodě, nepřesahuje-li doba mezi jejich nabytím aprodejem dobu 1 roku,

3. movité věci, která je nebo vobdobí 5 let před prodejem byla zahrnuta do obchodního majetku,

d) přijatá náhrada majetkové nebo nemajetkové újmy, plnění zpojištění majetku, plnění zpojištění odpovědnosti za škodu, plnění zcestovního pojištění; osvobození se nevztahuje na

1. náhradu za ztrátu příjmu,

2. náhradu za škodu způsobenou na majetku, který byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, vdobě vzniku škody,

3. náhradu za škodu způsobenou na majetku sloužícím vdobě vzniku škody knájmu,

4. plnění zpojištění odpovědnosti za škodu způsobenou vsouvislosti sčinností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, poplatníka,

5. náhradu za škodu způsobenou poplatníkem vsouvislosti snájmem,

e) výnos zprostředků rezerv uložených na zvláštním vázaném účtu vbance podle zákona upravujícího rezervy pro zjištění základu daně zpříjmů, stane-li se příjmem zvláštního vázaného účtu,

f) příjem vpodobě

1. ceny zveřejné soutěže aobdobné ceny plynoucí ze zahraničí, pokud je vplné výši darována příjemcem na účely uvedené v§15 odst.1,

2. ocenění voblasti kultury podle jiných právních předpisů,

3. ceny zveřejné soutěže, zreklamní soutěže nebo zreklamního slosování, pokud se nejedná ospotřebitelskou loterii, ceny ze sportovní soutěže svýjimkou ceny ze sportovní soutěže upoplatníků, unichž je sportovní činnost podnikáním, ato vhodnotě nepřevyšující 10 000 Kč,

g) příjem vpodobě

1. náhrady přijaté vsouvislosti snápravou některých majetkových křivd,

2. úplaty za prodej věci vydané vsouvislosti snápravou některých majetkových křivd podle právních předpisů orestituci majetku; toto osvobození se uplatní ivpřípadě, jestliže vdobě mezi nabytím aprodejem nemovité věci došlo kvypořádání mezi spoluvlastníky rozdělením věci podle velikosti jejich podílů nebo jestliže vnemovité věci vznikly jednotky; osvobození se neuplatní uvěci, která je nebo vobdobí 5 let před prodejem byla zahrnuta do obchodního majetku,

3. příplatku nebo příspěvku kdůchodu podle jiných právních předpisů,

4. úroku ze státního dluhopisu vydaného vsouvislosti srehabilitačním řízením onápravách křivd,

h) příjem získaný ve formě dávky nebo služby znemocenského pojištění, důchodového pojištění podle zákona upravujícího důchodové pojištění, peněžní pomoci obětem trestné činnosti podle zákona upravujícího poskytnutí peněžní pomoci obětem trestné činnosti, sociálního zabezpečení, plnění zuplatnění nástrojů státní politiky zaměstnanosti aveřejného zdravotního pojištění, plnění zpojistné smlouvy opojištění důchodu podle zákona upravujícího důchodové spoření aplnění ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu; jde-li však opříjem ve formě pravidelně vypláceného důchodu nebo penze, je od daně osvobozena zúhrnu takových příjmů nejvýše částka ve výši 36násobku minimální mzdy, která je platná k1. lednu kalendářního roku, za zdaňovací období, do níž se však nezahrnuje výše příplatku nebo příspěvku kdůchodu podle jiných právních předpisů,

i) dávka pro osobu se zdravotním postižením, dávka pomoci vhmotné nouzi, sociální služba, dávka státní sociální podpory, dávka pěstounské péče svýjimkou odměny pěstouna, příspěvek zveřejného rozpočtu astátní dávka nebo příspěvek podle jiných právních předpisů včetně úmrtného apříspěvku na pohřeb podle jiných právních předpisů nebo obdobné plnění poskytované ze zahraničí, příjem plynoucí zdůvodu péče oblízkou nebo jinou osobu, která má nárok na příspěvek na péči podle zákona upravujícího sociální služby, ato do výše poskytovaného příspěvku, je-li tato péče vykonávána fyzickou osobou, uníž se nevyžaduje registrace podle zákona upravujícího sociální služby; jde-li však opéči ojinou osobu než osobu blízkou, je od daně měsíčně osvobozena vúhrnu maximálně částka do výše příspěvku pro osobu se IV. stupněm závislosti podle zákona upravujícího sociální služby,

j) příjem ve formě náhrady účelně, hospodárně aprokazatelně vynaložených výdajů spojených sdarováním aodběrem krve ajejích složek, tkání, buněk nebo orgánů, pokud se tato náhrada poskytuje podle jiných právních předpisů,

k) příjem vpodobě

1. stipendia ze státního rozpočtu, zrozpočtu obce, zrozpočtu kraje, zprostředků vysoké školy, veřejné výzkumné instituce nebo právnické osoby, která vykonává činnost střední školy nebo vyšší odborné školy,

2. podpory nebo příspěvku zprostředků fundace nebo spolku, pokud se nejedná opoplatníka, který je členem nebo zaměstnancem těchto právnických osob, nebo oosobu blízkou tomuto poplatníkovi ajde-li opoplatníka, který je členem nebo zaměstnancem těchto právnických osob, nebo oosobu blízkou tomuto poplatníkovi, příjem vpodobě podpory nebopříspěvku poskytnutého výlučně ke kompenzaci zdravotního postižení nebo sociálního vyloučení,

3. podpory nebo příspěvku zprostředků odborové organizace,

4. nepeněžního plnění nebo sociální výpomoci poskytované zaměstnavatelem zfondu kulturních asociálních potřeb nejbližším pozůstalým nebo sociální výpomoci nejbližším pozůstalým za obdobných podmínek uzaměstnavatele, ukterého se tento fond nezřizuje,

l) příjem z

1. penze vyplácené zpenzijního připojištění se státním příspěvkem, penze zdoplňkového penzijního spoření, penze zpenzijního pojištění adůchod zpojištění pro případ dožití svýplatou důchodu, ato zpojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití azdůchodového pojištění, ukterých není vymezeno období jejich pobírání,

2. invalidní penze zpenzijního připojištění se státním příspěvkem na dobu určitou, invalidní penze na určenou dobu ajednorázové pojistné pro penzi podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření nebo činí nejméně 10 let,

3. vyplacení prostředků účastníka důchodového spoření při ukončení důchodového spoření podle zákona oukončení důchodového spoření,

4. jiná plnění zpojištění osob, svýjimkou jednorázových plnění, odkupného nebo odbytného apenze zpenzijního pojištění azpojištění pro případ dožití, ato zpojištění pro případ dožití, pro případ smrti nebo dožití, zdůchodového pojištění azdoplňkového penzijního spoření, ukterých je vymezeno období jejichpobírání, asvýjimkou jiného příjmu zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy,

m) plnění poskytovaná ozbrojenými silami vojákům vzákladní (náhradní) službě3a), žákům škol, kteří nejsou vojáky včinné službě3), vojákům vzáloze povolaným na cvičení avojákům vaktivní záloze dobrovolné podle zvláštních právních předpisů3a),

n) kázeňské odměny poskytované příslušníkům ozbrojených sil abezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3), odchodné uvojáků zpovolání apříslušníků bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3),

o) naturální plnění poskytované prezidentu republiky podle jiných právních předpisů abývalému prezidentu republiky podle zákona upravujícího zabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce,

p) plnění poskytované vsouvislosti svýkonem dobrovolnické služby podle zákona upravujícího dobrovolnickou službu,

q) plnění zvyživovací povinnosti,

r) příjem zúplatného převodu podílu vobchodní korporaci svýjimkou příjmu zúplatného převodu cenného papíru, přesahuje-li doba mezi jeho nabytím aúplatným převodem dobu 5 let; doba 5let mezi nabytím aúplatným převodem podílu se zkracuje odobu, po kterou byl poplatník členem této obchodní korporace před přeměnou obchodní korporace; jsou-li splněny podmínky uvedené v§23b nebo 23c, doba 5 let mezi nabytím aúplatným převodem podílu se nepřerušuje při výměně podílů nebo přeměně obchodní korporace; vpřípadě rozdělení podílu vsouvislosti sjeho úplatným převodem se doba 5 let mezi nabytím aúplatným převodem podílu vobchodní korporaci utéhož poplatníka nepřerušuje, je-li rozdělením zachována celková výše podílu; osvobození se nevztahuje na

1. příjem zúplatného převodu podílu vobchodní korporaci, pokud byl pořízen zobchodního majetku poplatníka, ato do 5 let po ukončení jeho činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti,

2. příjem, který plyne poplatníkovi zbudoucího úplatného převodu podílu vobchodní korporaci vdobě do 5 let od jeho nabytí, ikdyž smlouva oúplatném převodu bude uzavřena až po 5 letech od jeho nabytí,

3. příjem zbudoucího úplatného převodu podílu vobchodní korporaci pořízeného zpoplatníkova obchodního majetku, pokud příjem ztohoto úplatného převodu plyne vdobě do 5 let od ukončení činnosti poplatníka, ze které mu plyne příjem ze samostatné činnosti, ikdyž smlouva oúplatném převodu bude uzavřena až po 5 letech od nabytí tohoto podílu nebo od ukončení této činnosti,

4. příjem zúplatného převodu podílu vobchodní korporaci odpovídající zvýšení nabývací ceny podílu člena plněním ve prospěch vlastního kapitálu obchodní korporace nebo nabytím podílu od jiného člena, pokud kúplatnému převodu došlo do 5 let od plnění nebo nabytí podílu,

s) příspěvek fyzické osobě poskytovaný podle zákona upravujícího stavební spoření astátní podporu stavebního spoření,

t) dotace ze státního rozpočtu, zrozpočtu obce, kraje, státního fondu, Národního fondu, regionální rady regionu soudržnosti, podpora zVinařského fondu, zpřiděleného grantu nebo příspěvek ze státního rozpočtu, který je výdajem státního rozpočtu podle zákona upravujícího rozpočtová pravidla anebo dotace, grant apříspěvek zprostředků Evropské unie, na pořízení hmotného majetku, na jeho technické zhodnocení nebo na odstranění následků živelní pohromy, svýjimkou dotace apříspěvku, které jsou účtovány do příjmů nebo výnosů podle zákona upravujícího účetnictví,

u) příjem získaný formou nabytí vlastnictví kjednotce, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, jako náhrady za uvolnění bytu nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, adále náhrada (odstupné) za uvolnění bytu nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, vyplacená uživateli této jednotky nebo bytu za podmínky, že poplatník náhradu (odstupné) použil nebo použije na uspokojení vlastní bytové potřeby nejpozději do 1 roku následujícího po roce, vněmž náhradu (odstupné) přijal; tento příjem je osvobozen ivpřípadě, že částku odpovídající náhradě (odstupnému) vynaložil na obstarání bytové potřeby vdobě 1 roku před jejím obdržením; přijetí náhrady (odstupného) oznámí poplatník správci daně do konce zdaňovacího období, ve kterém kjejímu přijetí došlo; obdobně se postupuje iupříjmů zúplatného převodu práv apovinností spojených sčlenstvím vdružstvu, pokud vsouvislosti stímto převodem bude zrušena nájemní smlouva kbytu, použije-li poplatník získané prostředky na uspokojení bytové potřeby; obdobně se postupuje také upříjmů zprodeje rodinného domu, jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, včetně souvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště bezprostředně před prodejem po dobu kratší 2 let apoužije-li získané prostředky na uspokojení bytové potřeby,

v) příjmy zúplatného převodu cenných papírů apříjmy zpodílů připadající na podílový list při zrušení podílového fondu, pokud jejich úhrn upoplatníka nepřesáhne ve zdaňovacím období částku 100 000 Kč,

w) příjem zúplatného převodu cenného papíru, přesáhne-li doba mezi nabytím aúplatným převodem tohoto cenného papíru při jeho úplatném převodu dobu 3 let, adále příjem zpodílu připadající na podílový list při zrušení podílového fondu, přesáhne-li doba mezi nabytím podílového listu adnem vyplacení podílu dobu 3 let; doba 3 let mezi nabytím aúplatným převodem cenného papíru utéhož poplatníka se nepřerušuje při sloučení nebo splynutí podílových fondů nebo při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond; osvobození se nevztahuje na příjem zúplatného převodu cenného papíru, který je nebo byl zahrnut do obchodního majetku, ato do 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, ana příjem zkapitálového majetku; osvobození se nevztahuje na příjem zpodílu připadajícího na podílový list při zrušení podílového fondu, který byl nebo je zahrnut do obchodního majetku, ato do 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti; při výměně akcie emitentem za jinou akcii ocelkové stejné jmenovité hodnotě se doba 3 let mezi nabytím aúplatným převodem cenného papíru utéhož poplatníka nepřerušuje; obdobně se postupuje ipři výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti, jsou-li splněny podmínky uvedené v§23b nebo §23c; osvobození se nevztahuje na příjem, který plyne poplatníkovi zbudoucího úplatného převodu cenného papíru, uskutečněného vdobě do 3 let od nabytí, azbudoucího úplatného převodu cenného papíru, který je nebo byl zahrnut do obchodního majetku, ato do 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 3 letech od nabytí nebo po 3 letech od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti; obdobně se postupuje upříjmu plynoucího jako protiplnění menšinovému akcionáři při uplatnění práva hlavního akcionáře na výkup účastnických cenných papírů; jedná-li se okmenový list, činí doba místo 3 let 5 let,

x) příjem plynoucí zodpisu dluhu při reorganizaci nebo při oddlužení provedeném podle zákona upravujícího insolvenci,

y) příjmy zúroků zpřeplatků zaviněných správcem daně, orgánem sociálního zabezpečení apříjmy zpenále zpřeplatků pojistného, které příslušná zdravotní pojišťovna vrátila po uplynutí lhůty stanovené pro rozhodnutí opřeplatku pojistného,

z) úrokové příjmy daňových nerezidentů, které jim plynou zdluhopisů vydávaných vzahraničí poplatníky se sídlem v České republice nebo Českou republikou,

za) příjmy nabyvatele jednotky přijaté vsouvislosti se vzájemným vypořádáním prostředků znájemného určených na financování oprav aúdržby bytu, domu ajednotky podle zákona upravujícího převod jednotek některých bytových družstev,

zb) příjmy plynoucí ve formě povinného výtisku na základě zvláštního právního předpisu ave formě autorské rozmnoženiny, vpočtu obvyklém, přijaté vsouvislosti sužitím předmětu práva autorského nebo práv souvisejících správem autorským,

zc) příjem plynoucí jako náhrada za služebnost vzniklou ze zákona nebo rozhodnutím státního orgánu podle jiných právních předpisů apříjem plynoucí jako náhrada za vyvlastnění na základě jiných právních předpisů,

zd) kursový zisk při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně, nejedná-li se oúčet zahrnutý vobchodním majetku, svýjimkou kursového zisku při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně na evropském regulovaném trhu nebo na obdobném zahraničním regulovaném trhu, na kterém se obchody stěmito měnami uskutečňují,

ze) příjem znabytí vlastnického práva kvěci na základě jeho převodu nebo přechodu podle zákona upravujícího převody vlastnického práva kjednotkám některých bytových družstev, je-li nabyvatelem oprávněný člen družstva,

zf) příjem znabytí vlastnického práva krodinnému domu nebo jednotce, která zahrnuje družstevní byt nebo družstevní nebytový prostor, který je garáží, sklepem nebo komorou, anezahrnuje jiný nebytový prostor, je-li nabyvatelem fyzická osoba, která je členem bytového družstva, který je nájemcem tohoto rodinného domu nebo jednotky ve vlastnictví družstva akterý se sám nebo jeho právní předchůdce podílel na jeho pořízení členským vkladem,

zg) příjem plynoucí zdoplatku na dorovnání při přeměně obchodní společnosti nebo výměně podílů obchodní společnosti, na který vznikl společníkovi nárok vsouladu se zákonem upravujícím přeměny obchodních společností adružstev, vztahuje-li se k

1. akcii, uníž doba mezi nabytím arozhodným dnem přeměny obchodní společnosti nebo výměny podílů obchodní společnosti přesáhla dobu 3 let; osvobození se nevztahuje kakcii, která je nebo byla zahrnuta do obchodního majetku, ato po dobu 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti,

2. podílu na obchodní společnosti, uněhož doba mezi nabytím arozhodným dnem přeměny obchodní společnosti nebo výměny podílů obchodní společnosti přesáhla dobu 5 let; osvobození se nevztahuje kpodílu, který je nebo byl zahrnut do obchodního majetku, ato po dobu 5 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti,

zh) náhrada pobytových výloh nebo příspěvek na pobytové výlohy poskytované orgány Evropské unie zaměstnanci nebo národnímu expertovi vyslanému kpůsobení do instituce Evropské unie,

zi) příjem plynoucí ve formě daňového bonusu,

zj) odměna, odchodné, starobní důchod, důchod, příspěvek, naturální plnění anáhrada výdajů poskytované zrozpočtu Evropské unie poslanci nebo bývalému poslanci Evropského parlamentu, zvolenému na území České republiky, dále zaopatření anáhrada výdajů poskytované zrozpočtu Evropské unie pozůstalému manželovi nebo manželce anezaopatřeným dětem vpřípadě úmrtí poslance Evropského parlamentu, zvoleného na území České republiky,

zk) příjmy podle §4a.

(2) Doba mezi nabytím aprodejem podle odstavce 1 písm. a) nebo b) se nepřerušuje, pokud vdobě mezi nabytím aprodejem došlok

a) vypořádání mezi spoluvlastníky nemovité věci rozdělením podle velikosti jejich podílů,

b) tomu, že vdomě vznikly jednotky,

c) vypořádání společného jmění manželů nebo

d) rozdělení pozemku.

(3) Osvobození pravidelně vyplácených důchodů apenzí uvedených vodstavci 1 písm. h) se nepoužije vpřípadě, kdy součet příjmů podle §6 adílčích základů daně podle §7 a9 upoplatníka přesáhne ve zdaňovacím období částku 840 000 Kč.Do příjmů podle §6 se pro účely tohoto ustanovení nezahrnují příjmy od daně osvobozené, ani příjmy, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně, pokud se nepostupuje podle §36 odst.7.

(4) Obchodním majetkem poplatníka daně zpříjmů fyzických osob se pro účely daní zpříjmů rozumí část majetku poplatníka, okteré bylo nebo je účtováno anebo je nebo byla uvedena vdaňové evidenci. Dnem vyřazení určité složky majetku zobchodního majetku poplatníka se rozumí den, kdy poplatník otéto složce majetku naposledy účtoval nebo ji naposledy uváděl vdaňové evidenci.

§4a

Osvobození bezúplatných příjmů

Od daně zpříjmů fyzických osob se osvobozuje bezúplatný příjem

a) znabytí dědictví nebo odkazu,

b) obmyšleného zmajetku, který

1. byl do svěřenského fondu vyčleněn pořízením pro případ smrti nebo

2. zvýšil majetek svěřenského fondu pořízením pro případ smrti,

c) znabytí vlastnického práva kmovité věci, pokud je zaručena vzájemnost aosoba, od níž se věc nabývá, je

1. zástupcem cizího státu pověřeným vČeské republice,

2. příslušníkem jeho rodiny žijícím sním ve společně hospodařící domácnosti,

3. jinou osobou, jíž příslušely diplomatické výsady aimunity akterá nebyla občanem České republiky,

d) znabytí vlastnického práva kpozemku nebo ze zřízení věcného břemene, pokud ktěmto příjmům došlo na základě rozhodnutí pozemkového úřadu opozemkových úpravách,

e) znabytí vlastnického práva kpozemku nebo podílu na pozemku podle zákona upravujícího majetek České republiky ajejí vystupování vprávních vztazích, je-li organizační složka státu povinna je bezúplatně převést fyzické osobě,

f) ze vzniku služebnosti bytu podle zákona upravujícího převody vlastnického práva kjednotkám některých bytových družstev,

g) plynoucí ve formě daru přijatého vsouvislosti sčinností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, jako reklamního předmětu opatřeného jménem nebo ochrannou známkou poskytovatele tohoto daru, jehož cena nepřesahuje částku 500 Kč,

h) znabytí vlastnického práva kjednotce, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, je-li ve vlastnictví právnické osoby vzniklé za účelem, aby se stala vlastníkem domu sjednotkami, afyzická osoba, která vlastnické právo kjednotce nabývá,

1. je nájemcem této jednotky,

2. je členem této právnické osoby a

3. podílela se nebo její právní předchůdce se podílel svým peněžním nebo nepeněžním plněním na pořízení domu sjednotkami,

i) poplatníka sbydlištěm včlenském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor provozujícího zařízení pro péči otoulavá nebo opuštěná zvířata nebo pro péči ojedince ohrožených druhů živočichů, je-li bezúplatný příjem použit kprovozu tohoto zařízení,

j) poplatníka, který jej nejpozději do konce kalendářního roku následujícího po roce jeho přijetí prokazatelně použije na zvýšení nebo změnu kvalifikace, studium, léčení, úhradu sociálních služeb nebo na zakoupení pomůcky pro zdravotně postižené, jakož ipřímé poskytnutí takové pomůcky,

k) na humanitární nebo charitativní účel nebo zveřejné sbírky,

l) znabytí majetku prokazatelně použitého na financování volební kampaně kandidáta na funkci prezidenta republiky podle zákona upravujícího volbu prezidenta republiky, který se zúčastní prvního kola volby,

m) vpodobě majetkového prospěchu vydlužitele při bezúročné zápůjčce, vypůjčitele při výpůjčce nebo výprosníka při výprose, pokud tyto příjmy nejsou příjmy ze závislé činnosti, apokud

1. se jedná opříjmy od příbuzného vlinii přímé, linii vedlejší, pokud jde osourozence, strýce, tetu, synovce nebo neteř, manžela, manžela dítěte, dítěte manžela, rodiče manžela nebo manžela rodičů,

2. se jedná opříjmy od osoby, se kterou poplatník žil nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně před získáním bezúplatného příjmu ve společně hospodařící domácnosti aztohoto důvodu pečoval odomácnost nebo byl na tuto osobu odkázán výživou,

3. se jedná opříjmy obmyšleného zjeho majetku, který do svěřenského fondu vyčlenil nebo kterým zvýšil majetek tohoto fondu, nebo zmajetku, který byl do svěřenského fondu vyčleněn nebo který zvýšil majetek tohoto fondu osobou uvedenou vbodě 1 nebo 2, nebo

4. vúhrnu příjmy ztěchto majetkových prospěchů od téhož poplatníka nepřesáhnou ve zdaňovacím období částku 100000Kč,

n) vpodobě plnění poskytnutého pro provoz zoologické zahrady, jejíž provozovatel je držitelem platné licence podle zákona upravujícího zoologické zahrady,

o) vpodobě plnění poskytnutého fyzickým osobám pro poskytování veřejných kulturních služeb,

p) vlastníka jednotky vpodobě úhrady nákladů na správu domu apozemku

1. vlastníkem jiné jednotky vtomtéž domě, nebo

2. osobou, která se stane vlastníkem nově vzniklé jednotky vtomtéž domě.

§5

Základ daně adaňová ztráta

(1) Základem daně je částka, okterou příjmy plynoucí poplatníkovi ve zdaňovacím období přesahují výdaje prokazatelně vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, pokud dále ujednotlivých příjmů podle §6 až 10 není stanoveno jinak.

(2) Upoplatníka, kterému plynou ve zdaňovacím období souběžně dva nebo více druhů příjmů uvedených v§6 až 10, je základem daně součet dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů spoužitím ustanovení odstavce 1.

(3) Pokud podle účetnictví, daňové evidence nebo podle záznamů opříjmech avýdajích přesáhnou výdaje příjmy uvedené v§7 a9, je rozdíl ztrátou. Oztrátu upravenou podle §23 (dále jen „daňová ztráta“) se sníží úhrn dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů uvedených v§7 až 10 spoužitím ustanovení odstavce 1. Tuto daňovou ztrátu nebo její část, kterou nelze uplatnit při zdanění příjmů ve zdaňovacím období, ve kterém vznikla, lze odečíst od úhrnu dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů uvedených v§7 až 10 vnásledujících zdaňovacích obdobích podle §34.

(4) Příjmy ze závislé činnosti vyplacené poplatníkovi nebo obdržené poplatníkem nejdéle do 31 dnů po skončení zdaňovacího období, za které byly dosaženy, se považují za příjmy vyplacené nebo obdržené vtomto zdaňovacího období. Příjmy vyplacené nebo obdržené po 31. dni po skončení zdaňovacího období jsou příjmem zdaňovacího období, ve kterém byly vyplaceny nebo obdrženy azálohy sražené ztěchto příjmů plátcem daně se započítají upoplatníka na daňovou povinnost až vtom zdaňovacím období, ve kterém budou vyplaceny nebo obdrženy. Obdobně se postupuje při stanovení základu daně apři evidenci příjmů ze závislé činnosti.

(5) Do základu daně se nezahrnují příjmy osvobozené od daně apříjmy, pro které je dále stanoveno, že se znich daň vybírá zvláštní sazbou daně podle §36 ze samostatného základu daně, pokud §36 odst.7 nebo 8 nestanoví jinak. Do základu daně se nezahrnují příjmy zahrnuté do samostatného základu daně.

(6) Opříjem zahrnutý do základu daně (dílčího základu daně) vpředchozích zdaňovacích obdobích, který byl vrácen, se sníží příjmy (výnosy) anebo se zvýší výdaje (náklady) ve zdaňovacím období, ve kterém kjeho vrácení došlo, za předpokladu, že pro jeho vrácení existuje právní důvod avrácení příjmů není zachyceno vúčetnictví nebo vdaňové evidenci poplatníka při zjištění základu daně (dílčího základu daně) podle §7 a9. Obdobným způsobem se postupuje vpřípadě výdajů (nákladů) uplatněných jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, při nedodržení stanovených podmínek pro jejich uplatnění jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů. Jedná-li se očástky uplatněné jako výdaj (náklad) vpředchozích zdaňovacích obdobích, ukterých existuje právní důvod kjejich vrácení příjemcem, zvyšuje se otyto částky příjmy (výnosy) nebo se sníží výdaje (náklady) nebo základ pro výpočet zálohy upříjmů ze závislé činnosti nebo funkčních požitků ve zdaňovacím období, kdy odpadl právní důvod kjejich uplatnění za předpokladu, že vrácení nebylo zachyceno vúčetnictví nebo vdaňové evidenci poplatníka při zjišťování základu daně (dílčího základu daně) podle §7 a9. Opříjem ze závislé činnosti zahrnutý vpředchozích zdaňovacích obdobích do dílčího základu daně (základu pro výpočet zálohy na daň), kjehož vrácení existuje právní důvod, lze snížit upoplatníka příjem ze závislé činnosti vkalendářním měsíci, popř. vnásledujících kalendářních měsících ve zdaňovacím období, ve kterém kjeho vrácení došlo. Příjem za daný kalendářní měsíc však může být snížen pouze do výše, ve které byl poplatníkovi zúčtován.

(7) Upoplatníka spříjmy podle §7 a9 se přihlédne ikzásobám pořízeným vkalendářním roce předcházejícím roku, vněmž zahájil činnost. Totéž platí obdobně ipro jiné nezbytně vynaložené výdaje spojené se zahájením činnosti.

(8) Při přechodu zvedení účetnictví na daňovou evidenci se postupuje podle přílohy č.2 ktomuto zákonu. Při přechodu zdaňové evidence na vedení účetnictví se postupuje podle přílohy č.3 ktomuto zákonu.

(9) Pro poplatníky uvedené v§2 se hodnotou pohledávky rozumí jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena upohledávky nabyté postoupením aupohledávky nabyté bezúplatně cena určená ke dni jejího nabytí podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a). Upoplatníků, kteří jsou plátci daně zpřidané hodnoty nebo jimi byli vdobě vzniku pohledávky, se jmenovitá hodnota pohledávky snižuje ovýši daně zpřidané hodnoty, pokud byla splněna vlastní daňová povinnost na výstupu.

(10) Rozdíl mezi příjmy avýdaji se zvyšuje o

a) výši dluhu, kromě prominuté daně, poplatku nebo jiného obdobného peněžitého plnění, dluhu ze smluvní pokuty, úroku zprodlení ajiných obdobných sankcí, který zanikl jinak než

1. splněním,

2. započtením,

3. splynutím práva spovinností ujedné osoby,

4. narovnáním,

5. dohodou, kterou se dosavadní dluh nahrazuje dluhem novým stejné hodnoty,

b) hodnotu záloh, které jsou výdajem na dosažení, zajištění audržení příjmů, uhrazených poplatníkem spříjmy podle §7, který nevede účetnictví avýdaje uplatňuje podle §24, poplatníkovi, který je spojenou osobou (§23), který vede účetnictví, svýjimkou záloh ztitulu úplaty ufinančního leasingu, nedošlo-li kvyúčtování celkového dluhu vtom zdaňovacím období, ve kterém byly zálohy uhrazeny,

c) příjem plynoucí poplatníkovi, který vede daňovou evidenci, ze směnky, kterou je hrazena pohledávka, jedná-li se opříjem, který je předmětem daně podle §3,

d) částku ve výši ocenění nepeněžitého vkladu sníženou ovýši vkladu, která je vyplácená obchodní korporací jejímu členovi,

e) částku ve výši rozdílu mezi dosavadním dluhem adluhem novým nižší hodnoty vzniklou na základě dohody, kterou se dosavadní dluh nahrazuje dluhem novým.

(11) Rozdíl mezi příjmy avýdaji se snižuje ohodnotu záloh uhrazených poplatníkem spříjmy podle §7, který nevede účetnictví avýdaje uplatňuje podle §24, poplatníkovi, který je spojenou osobou (§23), který vede účetnictví, svýjimkou záloh ztitulu úplaty ufinančního leasingu, okteré se zvýšil základ daně podle odstavce 10, ve zdaňovacím období, ve kterém byl vyúčtován celkový dluh.

§6

Příjmy ze závislé činnosti

(1) Příjmy ze závislé činnosti jsou

a) plnění vpodobě

1. příjmu ze současného nebo dřívějšího pracovněprávního, služebního nebo členského poměru aobdobného poměru, vnichž poplatník při výkonu práce pro plátce příjmu je povinen dbát příkazů plátce,

2. funkčního požitku,

b) příjmy za práci

1. člena družstva,

2. společníka společnosti sručením omezeným,

3. komanditisty komanditní společnosti,

c) odměny

1. člena orgánu právnické osoby,

2. likvidátora,

d) příjmy plynoucí vsouvislosti se současným, budoucím nebo dřívějším výkonem činnosti, ze které plynou příjmy podle písmen a) až c), bez ohledu na to, zda plynou od plátce, ukterého poplatník vykonává činnost, ze které plyne příjem ze závislé činnosti, nebo od plátce, ukterého poplatník tuto činnost nevykonává.

(2) Poplatník spříjmy ze závislé činnosti je dále označen jako „zaměstnanec“, plátce příjmu jako „zaměstnavatel“. Zaměstnavatelem je ipoplatník uvedený v§2 odst.2 nebo v§17 odst.3, ukterého zaměstnanci vykonávají práci podle jeho příkazů, ikdyž příjmy za tuto práci jsou na základě smluvního vztahu vypláceny prostřednictvím osoby se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí. Zhlediska dalších ustanovení zákona se takto vyplácený příjem považuje za příjem vyplácený poplatníkem uvedeným v§2 odst.2 nebo v§17 odst.3. Vpřípadě, že vúhradách zaměstnavatele osobě se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí svýjimkou osoby se sídlem nebo bydlištěm vjiném členském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor, která má na území České republiky organizační složku, jejímž předmětem činnosti je zprostředkování zaměstnání na základě povolení podle zákona upravujícího zaměstnanost, je obsažena ičástka za zprostředkování, považuje se za příjem zaměstnance nejméně 60 % zcelkové úhrady.

(3) Příjmy podle odstavce 1 se rozumějí příjmy pravidelné nebo jednorázové bez ohledu na to, zda je na ně právní nárok či nikoli, zda je od zaměstnavatele dostává zaměstnanec nebo jiná osoba azda jsou vypláceny nebo připisovány kdobru anebo spočívají vjiné formě plnění prováděné zaměstnavatelem za zaměstnance nebo vjeho prospěch. Příjmem se rozumí rovněž částka, okterou je úhrada zaměstnance zaměstnavateli za poskytnuté plnění, kromě jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, bytu nebo rodinného domu, vněmž měl zaměstnanec bydliště po dobu 2 let bezprostředně před jeho koupí, nižší, než je cena

a) určená podle zákona upravujícího oceňování majetku nebo cena, kterou účtuje jiným osobám,

b) stanovená podle odstavce 6 vpřípadě poskytnutí motorového vozidla kpoužívání pro služební isoukromé účely.

(4) Příjmy zúčtované nebo vyplacené plátcem daně jsou samostatným základem daně pro zdanění daní vybíranou srážkou podle zvláštní sazby daně, jedná-li se opříjmy podle odstavce 1 plynoucí na základě dohody oprovedení práce, jejichž úhrnná výše utéhož plátce daně nepřesáhne za kalendářní měsíc částku 10 000 Kč, azaměstnanec utohoto plátce daně nepodepsal prohlášení kdani podle §38k odstavce 4, 5 nebo 7 anebo nevyužije-li postup podle §36 odst.7 nebo 8.

(5) Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 4 ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně) podle §5 odst.2.

(6) Poskytuje-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně motorové vozidlo kpoužívání pro služební isoukromé účely, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1 % vstupní ceny vozidla za každý izapočatý kalendářní měsíc poskytnutí vozidla. Jde-li onajaté vozidlo, vychází se ze vstupní ceny vozidla upůvodního vlastníka, ato ivpřípadě, že dojde knásledné koupi vozidla. Pokud ve vstupní ceně není zahrnuta daň zpřidané hodnoty, pro účely tohoto ustanovení se otuto daň zvýší. Je-li částka, která se posuzuje jako příjem zaměstnance za každý izapočatý kalendářní měsíc poskytnutí vozidla, nižší než 1 000 Kč, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1 000 Kč.Poskytne-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně vprůběhu kalendářního měsíce postupně za sebou více motorových vozidel kpoužívání pro služební isoukromé účely, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1 % znejvyšší vstupní ceny motorového vozidla. Poskytne-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně vprůběhu kalendářního měsíce více motorových vozidel současně, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1 % zúhrnu vstupních cen všech motorových vozidel poskytnutých pro služební isoukromé účely. Vstupní cenou vozidla se pro účely tohoto ustanovení rozumí vstupní cena uvedená v§29 odst.1 až 9.

(7) Za příjmy ze závislé činnosti se nepovažují apředmětem daně, kromě příjmů, které nejsou předmětem daně podle §3 odst.4 dále nejsou

a) náhrady cestovních výdajů poskytované vsouvislosti svýkonem činnosti, ze které plyne příjem ze závislé činnosti, do výše stanovené nebo umožněné zvláštním právním předpisem5) pro zaměstnance zaměstnavatele, který je uveden v§109 odst.3 zákoníku práce, jakož ihodnota bezplatného stravování poskytovaná zaměstnavatelem na pracovních cestách; jiné avyšší náhrady, než stanoví tento zvláštní právní předpis, jsou zdanitelným příjmem podle odstavce 1,

b) hodnota osobních ochranných pracovních prostředků, pracovních oděvů aobuvi, mycích, čisticích adezinfekčních prostředků aochranných nápojů poskytovaných vrozsahu stanoveném zvláštním předpisem, včetně nákladů na udržování osobních ochranných apracovních prostředků, pracovních oděvů aobuvi, jakož ihodnota poskytovaných stejnokrojů, včetně příspěvků na jejich udržování, dále hodnota pracovního oblečení, určeného zaměstnavatelem pro výkon zaměstnání, včetně příspěvku na jeho udržování,

c) částky přijaté zaměstnancem zálohově od zaměstnavatele, aby je jeho jménem vydal nebo částky, kterými zaměstnavatel hradí zaměstnanci prokázané výdaje, které za zaměstnavatele vynaložil ze svého tak, jako by je vynaložil přímo zaměstnavatel,

d) náhrady za opotřebení vlastního nářadí, zařízení apředmětů potřebných pro výkon práce poskytované zaměstnanci podle zákoníku práce,

e) povinná plnění zaměstnavatele na vytváření adodržování pracovních podmínek pro výkon práce stanovená právním předpisem.

(8) Hradí-li zaměstnavatel zaměstnanci výdaje (náhrady) podle odstavce 7 písm. b) až d) paušální částkou, považují se tyto výdaje za prokázané do výše paušálu stanoveného zvláštními předpisy nebo paušálu uvedeného vkolektivní smlouvě, ve vnitřním předpise zaměstnavatele, vpracovní nebo jiné smlouvě za předpokladu, že výše paušálu byla zaměstnavatelem prokazatelně stanovena na základě kalkulace skutečných výdajů. Stejným způsobem postupuje zaměstnavatel při stanovení paušálu vpřípadech, kdy dojde ke změně podmínek, za nichž byl paušál stanoven. Jde-li opaušál za použití vlastního nářadí, zařízení apředmětů potřebných pro výkon práce zaměstnance, které by jinak byly odepisovány, uzná se jen do výše, vjaké by zaměstnavatel uplatňoval odpisy srovnatelného hmotného majetku při rovnoměrném odpisování vdalších letech odpisování.

(9) Od daně jsou, kromě příjmů uvedených v§4, dále osvobozeny

a) nepeněžní plnění vynaložená zaměstnavatelem na odborný rozvoj zaměstnanců související spředmětem činnosti zaměstnavatele nebo nepeněžní plnění vynaložená zaměstnavatelem na rekvalifikaci zaměstnanců podle jiného právního předpisu upravujícího zaměstnanost133); toto osvobození se nevztahuje na příjmy plynoucí zaměstnancům vtéto souvislosti jako mzda, plat, odměna nebo jako náhrada za ušlý příjem, jakož ina další peněžní plnění poskytovaná vtéto souvislosti zaměstnancům,

b) hodnota stravování poskytovaného jako nepeněžní plnění zaměstnavatelem zaměstnancům ke spotřebě na pracovišti nebo vrámci závodního stravování zajišťovaného prostřednictvím jiných subjektů,

c) hodnota nealkoholických nápojů poskytovaných jako nepeněžníplnění ze sociálního fondu, ze zisku (příjmu) po jeho zdanění anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů zaměstnavatelem zaměstnancům ke spotřebě na pracovišti,

d) nepeněžní plnění poskytovaná zaměstnavatelem zaměstnanci nebo jeho rodinnému příslušníkovi zfondu kulturních asociálních potřeb, ze sociálního fondu, ze zisku (příjmu) po jeho zdanění anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ve formě

1. použití zdravotnických, vzdělávacích nebo rekreačních zařízení; při poskytnutí rekreace azájezdu je uzaměstnance zhodnoty nepeněžního plnění od daně osvobozena vúhrnu nejvýše částka 20 000 Kč za zdaňovací období,

2. použití zařízení péče oděti předškolního věku včetně mateřské školy podle školského zákona, knihovny zaměstnavatele, tělovýchovných asportovních zařízení,

3. příspěvku na kulturní nebo sportovní akce,

e) zvýhodnění poskytovaná zaměstnavatelem provozujícím veřejnou dopravu osob svým zaměstnancům ajejich rodinným příslušníkům ve formě bezplatných nebo zlevněných jízdenek,

f) příjmy ze závislé činnosti vykonávané na území České republiky, plynoucí poplatníkům daně zpříjmů fyzických osob, kteří jsou daňovými nerezidenty, od zaměstnavatelů se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí, pokud časové období související svýkonem této činnosti nepřesáhne 183 dnů vjakémkoliv období 12 měsíců po sobě jdoucích, ato svýjimkou příjmů z

1. osobně aveřejně vykonávané činnosti umělce, sportovce, artisty nebo spoluúčinkující osoby a

2. činnosti vykonávané ve stálé provozovně,

g) hodnota nepeněžního bezúplatného plnění poskytovaného zfondukulturních asociálních potřeb podle příslušného předpisu,6a) uzaměstnavatelů, na které se tento předpis nevztahuje, hodnota nepeněžních darů poskytovaných za obdobných podmínek ze sociálních fondů nebo ze zisku (příjmu) po jeho zdanění, anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ato až do úhrnné výše 2 000 Kč ročně ukaždého zaměstnance.

h) peněžní plnění za výstrojní aproviantní náležitosti poskytované příslušníkům ozbrojených sil anaturální náležitosti poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů,3) zvláštní požitky poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle zvláštního právního předpisu anáhrada majetkové újmy podle zvláštního právního předpisu.

ch) náhrady za ztrátu na služebním příjmu poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle právních předpisů účinných do 31. prosince 2005,

i) hodnota přechodného ubytování, nejde-li oubytování při pracovní cestě, poskytovaná jako nepeněžní plnění zaměstnavatelem zaměstnancům vsouvislosti svýkonem práce, pokud obec přechodného ubytování není shodná sobcí, kde má zaměstnanec bydliště, ato maximálně do výše 3 500 Kč měsíčně,

j) mzdové vyrovnání vyplácené podle zvláštních předpisů ve výši rozdílu mezi dávkami nemocenského pojištění,

k) náhrada za ztrátu na důchodu přiznaná podle zákoníku práce za dobu před 1. lednem 1989 avyplácená po 31. prosinci 1992,

l) příjmy za práci žáků astudentů zpraktického vyučování apraktické přípravy,

m) zvláštní příplatek nebo příplatek za službu vzahraničí poskytovaný podle zvláštních právních předpisů vojákům apříslušníkům bezpečnostních sborů6e) vyslaným vrámci jednotky mnohonárodních sil nebo mezinárodních bezpečnostních sborů mimo území České republiky po dobu působení vzahraničí,

n) odstupné podle vyhlášky č.19/1991Sb., opracovním uplatnění ahmotném zabezpečení pracovníků vhornictví dlouhodobě nezpůsobilých kdosavadní práci, vyplácené pracovníkům přeřazeným nebo uvolněným ze zdravotních důvodů pro pracovní riziko, nemoc zpovolání, pracovní úraz nebo onemocnění vznikající nebo se zhoršující vlivem pracovního prostředí,

o) příjmy do výše 500 000 Kč poskytnuté zaměstnavatelem jako sociální výpomoc zaměstnanci vpřímé souvislosti spřeklenutím jeho mimořádné obtížných poměrů vdůsledku živelní pohromy, ekologické nebo průmyslové havárie na územích, na kterých byl vyhlášen nouzový stav,65) za předpokladu, že tyto příjmy jsou vypláceny zfondu kulturních asociálních potřeb nebo ze sociálního fondu za obdobných podmínek uzaměstnavatelů, na které se předpis ofondu kulturních asociálních potřeb nevztahuje, nebo ze zisku (příjmu) po jeho zdanění anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů,

p) platba zaměstnavatele vcelkovém úhrnu nejvýše 30 000 Kč ročně jako

1. příspěvek na penzijní připojištění se státním příspěvkem poukázaný na účet jeho zaměstnance upenzijní společnosti, příspěvek zaměstnavatele na doplňkové penzijní spoření poukázaný na účet jeho zaměstnance upenzijní společnosti,

2. příspěvek na penzijní pojištění poukázaný ve prospěch jeho zaměstnance na penzijní pojištění uinstituce penzijního pojištění, na základě smlouvy uzavřené mezi zaměstnancem ainstitucí penzijního pojištění, nebo na základě jinak sjednané účasti zaměstnance na penzijním pojištění, za podmínky, že byla sjednána výplata plnění zpenzijního pojištění až po 60 kalendářních měsících asoučasně nejdříve vroce dosažení věku 60 let, adále za podmínky, že právo na plnění zpenzijního pojištění má zaměstnanec, avpřípadě smrti zaměstnance jiná osoba, kromě zaměstnavatele, který hradil příspěvek na penzijní pojištění, nebo

3. příspěvek na pojistné, který hradí zaměstnavatel pojišťovně za zaměstnance na jeho pojištění pro případ dožití nebo pro případ smrti nebo dožití, nebo na důchodové pojištění, ato ipři sjednání dřívějšího plnění vpřípadě vzniku nároku na starobní důchod, nebo invalidní důchod pro invaliditu třetího stupně, nebo vpřípadě, stane-li se pojištěný invalidním ve třetím stupni podle zákona odůchodovém pojištění, nebo vpřípadě smrti (dále jen „soukromé životní pojištění“), za podmínky, že výplata pojistného plnění je vpojistné smlouvě sjednána až po 60 kalendářních měsících od uzavření smlouvy asoučasně nejdříve vkalendářním roce, vjehož průběhu dosáhne pojištěný věku 60 let, že podle podmínek pojistné smlouvy není umožněna výplata jiného příjmu, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, aže je pojistná smlouva uzavřena mezi zaměstnancem jako pojistníkem apojišťovnou, která je oprávněna kprovozování pojišťovací činnosti na území České republiky podle zákona upravujícího pojišťovnictví, nebo jinou pojišťovnou usazenou na území členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor adále za podmínky, že právo na plnění zpojistných smluv soukromého životního pojištění má pojištěný zaměstnanec, aje-li pojistnou událostí smrt pojištěného, osoba určená podle zákona upravujícího pojistnou smlouvu, kromě zaměstnavatele, který hradil příspěvek na pojistné; dojde-li před skončením doby 60 kalendářních měsíců od uzavření smlouvy nebo před rokem, ve kterém pojištěný dosáhne 60 let, kvýplatě pojistného plnění ze soukromého životního pojištění, jiného příjmu, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, nebo kpředčasnému ukončení pojistné smlouvy, osvobození zaniká apříjmem podle § 6, ve zdaňovacím období, ve kterém ktéto skutečnosti došlo, jsou částky příspěvků na pojistné, které byly upojištěného vroce výplaty nebo předčasného ukončení smlouvy avuplynulých 10 letech od daně zpříjmů ze závislé činnosti osvobozeny; toto se neuplatní vpřípadě plnění, kdy došlo ke vzniku nároku na starobní důchod nebo invalidní důchod pro invaliditu třetího stupně nebo vpřípadě, stane-li se pojištěný invalidním ve třetím stupni podle zákona odůchodovém pojištění nebo vpřípadě smrti asvýjimkou pojistných smluv, unichž nebude vyplaceno pojistné plnění nebo odkupné azároveň rezerva, kapitálová hodnota nebo odkupné bude přímo převedeno na jinou smlouvu soukromého životního pojištění splňující podmínky pro daňové osvobození příspěvků zaměstnavatele; tento příjem není příjmem vypláceným plátcem daně zpříjmů ze závislé činnosti; zaměstnanec je povinen oznámit svému zaměstnavateli nejpozději poslední den kalendářního měsíce, vněmž změna nastala, že nárok na daňové osvobození příspěvků hrazených zaměstnavatelem za jeho soukromé životní pojištění zanikl,

r) naturální plnění poskytované podle zvláštních právních předpisů6g) představitelům státní moci aněkterých státních orgánů asoudcům,

s) náhrada prokázaných výdajů poskytovaná podle zvláštních právních předpisů6g) představitelům státní moci aněkterých státních orgánů asoudcům, jde-li o

1. výdaje na leteckou dopravu při tuzemských cestách spojených svýkonem funkce (dále jen „tuzemská cesta“),

2. výdaje na dopravu při zahraničních cestách spojených svýkonem funkce (dále jen „zahraniční cesta“),

3. výdaje na stravování při tuzemských cestách,

4. výdaje na stravování aněkteré další výdaje při zahraničních cestách,

5. výdaje na ubytování při tuzemských cestách,

6. výdaje na ubytování při zahraničních cestách,

7. výdaje na přechodné ubytování vmístě sídla orgánu, vněmž vykonává funkci,

8. výdaje na odborné aadministrativní práce,

9. výdaje na činnost průvodce nebo osobního asistenta,

10. výdaje na dopravu veřejnými hromadnými dopravními prostředky soudci při tuzemských cestách,

t) příjem získaný ve formě náhrady mzdy, platu nebo odměny nebo sníženého platu nebo snížené odměny za dobu dočasné pracovní neschopnosti nebo karantény podle zvláštních právních předpisů, do výše minimálního nároku určeného zvláštním právním předpisem upravujícím pracovně právní vztahy47b),

u) částky vynaložené zaměstnavatelem na úhradu výdajů spojených svýplatou mzdy ase srážkami ze mzdy zaměstnanci, splacením příspěvku na pojistné (připojištění) ve prospěch zaměstnance, jakož ičástky vynaložené zaměstnavatelem na úhradu výdajů spojených sposkytováním nepeněžitého plnění zaměstnanci,

v) příjem od téhož zaměstnavatele plynoucí zaměstnanci v podobě majetkového prospěchu při bezúročné zápůjčce až do úhrnné výše jistin 300 000 Kč z těchto zápůjček.

(10) Funkčními požitky jsou

a) funkční platy aplnění poskytovaná vsouvislosti se současným nebo dřívějším výkonem funkce, jejichž výše se stanoví podle zákonaupravujícího platy adalší náležitosti spojené svýkonem funkce představitelů státní moci, některých státních orgánů asoudců138), svýjimkou platu náležejícího prezidentu republiky anáhrad spojených svýkonem jeho funkce,

b) odměny za výkon funkce aplnění poskytovaná vsouvislosti se současným nebo dřívějším výkonem funkce v

1. orgánech obcí ajiných orgánech územní samosprávy,

2. státních orgánech,

3. spolcích azájmových sdruženích,

4. odborových organizacích,

5. komorách,

6. jiných orgánech ainstitucích.

(11) Za funkční požitek se nepovažují apředmětem daně nejsou náhrady výdajů poskytované vsouvislosti svýkonem funkce, na které vzniká nárok podle zvláštních předpisů, svýjimkou náhrady ušlého příjmu.

(12) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy ze závislé činnosti, svýjimkou uvedenou vodstavcích 4 a5, zvýšené očástku odpovídající pojistnému na sociální zabezpečení apříspěvku na státní politiku zaměstnanosti apojistnému na veřejné zdravotní pojištění, které je ztěchto příjmů podle zvláštních právních předpisů povinen platit zaměstnavatel „(dále jen „povinné pojistné“); částka odpovídající povinnému pojistnému se při výpočtu základu daně připočte kpříjmu ze závislé činnosti iuzaměstnance, ukterého povinnost platit povinné pojistné zaměstnavatel nemá. Zaměstnancem, ukterého povinnost platit povinné pojistné zaměstnavatel nemá, se rozumí zaměstnanec, uněhož se odvod povinného pojistného neřídí právními předpisy České republiky, nebo zaměstnanec, na kterého se zcela nebo částečně vztahuje povinné zahraniční pojištění stejného druhu. Povinné pojistné se zaokrouhluje na celé koruny směrem nahoru. Při výpočtu základu daně podle věty první se při stanovení částky povinného pojistného nepřihlíží ke slevám nebo kmimořádným slevám na pojistném uzaměstnavatele aani kjiným částkám, okteré si zaměstnavatel snižuje odvody povinného pojistného.

(13) Jedná-li se opříjem plynoucí ze zdrojů vzahraničí, je upoplatníka uvedeného v§2 odst.2 základem daně jeho příjem ze závislé činnosti vykonávané ve státě, snímž Česká republika neuzavřela smlouvu ozamezení dvojího zdanění, zvýšený opovinné pojistné podle odstavce 12 asnížený odaň zaplacenou ztohoto příjmu vzahraničí. Je-li činnost, ze které plyne příjem ze závislé činnosti, vykonávaná ve státě, snímž Česká republika uzavřela smlouvu ozamezení dvojího zdanění, je upoplatníka uvedeného v§2 odst.2 základem daně jeho příjem ze závislé činnosti vykonávané vtomto státě, zvýšený opovinné pojistné podle odstavce 12; tento příjem lze snížit odaň zaplacenou ztohoto příjmu ve státě, snímž Česká republika uzavřela smlouvu ozamezení dvojího zdanění, ato pouze vrozsahu, ve kterém nebyla započtena na daňovou povinnost vtuzemsku podle §38f vbezprostředně předchozím zdaňovacím období. Přitom se musí jednat onezapočtenou daň zpříjmů, které se zahrnují do základu daně.

(14) Jedná-li se opříjem ze závislé činnosti plynoucí poplatníkovi uvedenému v§2 odst.3 ze zdrojů na území České republiky (§22), zněhož se daň vybírá srážkou sazbou daně podle §36, postupuje se při stanovení samostatného základu daně podle odstavce 12.

(15) Příjmy ze závislé činnosti zúčtované zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnance ve zdaňovacím období avyplacené zaměstnanci nebo jím obdržené až po 31. lednu po uplynutí tohoto zdaňovacího období, se při zahrnutí do základu daně podle §5 odst.4 zvyšují opovinné pojistné, které byl ztěchto příjmů vdobě jejich zúčtování povinen platit zaměstnavatel.

(16) Institucí penzijního pojištění se pro účely tohoto zákona rozumí poskytovatel finančních služeb oprávněný kprovozování penzijního pojištění bez ohledu na jeho právní formu, který je

a) provozován na principu fondového hospodaření,

b) zřízen pro účely poskytování důchodových dávek mimo povinný důchodový systém136) na základě smlouvy nebo na základě jinak sjednané účasti na penzijním pojištění avykonává činnost ztoho vyplývající a

c) povolen aprovozuje penzijní pojištění včlenském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor apodléhá dohledu příslušných orgánů vtomto státě.

§7

Příjmy ze samostatné činnosti

(1) Příjmem ze samostatné činnosti, pokud nepatří do příjmů uvedených v§6, je

a) příjem ze zemědělské výroby, lesního avodního hospodářství,

b) příjem ze živnostenského podnikání,

c) příjem zjiného podnikání neuvedeného vpísmenech a) ab), ke kterému je potřeba podnikatelské oprávnění,

d) podíl společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti na zisku.

(2) Příjmem ze samostatné činnosti, pokud nepatří do příjmů uvedených v§6, je dále

a) příjem zužití nebo poskytnutí práv zprůmyslového vlastnictví, autorských práv včetně práv příbuzných právu autorskému, ato včetně příjmů zvydávání, rozmnožování arozšiřování literárních ajiných děl vlastním nákladem,

b) příjem znájmu majetku zařazeného vobchodním majetku,

c) příjem zvýkonu nezávislého povolání.

(3) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy uvedené vodstavcích 1 a2 svýjimkou uvedenou vodstavci 6. Tyto příjmy se snižují ovýdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení svýjimkou příjmů uvedených vodstavci 1 písm. d). Pro zjištění základu daně (dílčího základu daně) se použijí ustanovení §23 až 33.

(4) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí základu daně (dílčího základu daně) poměrná část základu daně nebo daňové ztráty veřejné obchodní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se společník podílí na zisku veřejné obchodní společnosti.

(5) Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí základu daně (dílčího základu daně) poměrná část základu daně nebo daňové ztráty komanditní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se komplementář podílí na zisku komanditní společnosti.

(6) Příjem autora za příspěvek do novin, časopisu, rozhlasu nebo televize plynoucí ze zdrojů na území České republiky je samostatným základem daně pro daň vybíranou srážkou podle zvláštní sazby daně za předpokladu, že úhrn těchto příjmů od téhož plátce daně nepřesáhne vkalendářním měsíci 10 000 Kč ajde opříjem uvedený vodstavci 2 písm. a).

(7) Neuplatní-li poplatník výdaje prokazatelně vynaložené nadosažení, zajištění audržení příjmu, může uplatnit výdaje, svýjimkou uvedenou v§12, ve výši

a) 80 % zpříjmů ze zemědělské výroby, lesního avodního hospodářství azpříjmů zživnostenského podnikání řemeslného; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 1 600 000 Kč,

b) 60 % zpříjmů ze živnostenského podnikání; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 1 200 000 Kč,

c) 30 % zpříjmů znájmu majetku zařazeného vobchodním majetku; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 600 000 Kč,

d) 40 % zjiných příjmů ze samostatné činnosti, svýjimkou příjmů podle odstavce 1 písm. d) aodstavce 6; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 800 000 Kč.

Způsob uplatnění výdajů podle tohoto odstavce nelze zpětně měnit.

(8) Uplatní-li poplatník výdaje podle odstavce 7, má se za to, že včástce výdajů jsou zahrnuty veškeré výdaje poplatníka vynaložené vsouvislosti sdosahováním příjmů ze samostatné činnosti. Poplatník, který uplatňuje výdaje podle odstavce 7, je povinen vždy vést záznamy opříjmech aevidenci pohledávek vzniklých vsouvislosti sčinností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti.

(9) Jde-li ověc ve společném jmění manželů, která je využívána pro činnost, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, jedním zmanželů nebo oběma manžely, vkládá tuto věc do obchodního majetku jeden zmanželů. Vpřípadě, že tuto věc má vobchodním majetku jeden zmanželů, avšak je pro činnost, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, využívána také druhým zmanželů, lze výdaje (náklady) související stouto věcí, které připadají na část věci využívané pro činnost, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, oběma manžely, rozdělit mezi oba manžele vpoměru, vjakém ji využívají při své činnosti podle odstavců 1 a2. Příjmy zprodeje věci ve společném jmění manželů jsou zdaňovány utoho zmanželů, který měl takovou věc zahrnutou vobchodním majetku. Po ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, se postupuje podle §10 odst.5 zákona.

(10) Za příjmy podle §7 odst.1 písm. d) se nepovažují apředmětem daně nejsou náhrady cestovních výdajů poskytované společníkům veřejných obchodních společností akomplementářům komanditních společností do výše stanovené zvláštním předpisem.5)

(11) Dojde-li kukončení (přerušení) činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, apoplatník zaplatí částky pojistného podle §23 odst.3 písm. a) bodu 5 a§24 odst.2 písm. f) po stanoveném termínu, auhradí dluhy uvedené v§23 odst.3 písm. a) bod 12 může podat dodatečné daňové přiznání na daňovou povinnost nižší. Obdobně postupuje právní nástupce poplatníka spříjmy podle §7 vpřípadě úmrtí poplatníka.

(12) Pokud poplatník spříjmy podle §7 odst.1 písm. a) nebo b) uplatní jako účetní období hospodářský rok,20) je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou rozdíl mezi příjmy avýdaji za ukončený hospodářský rok. Při změně účtování vkalendářním roce na účtování vhospodářském roce je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou podle §7 rozdíl mezi příjmy avýdaji do posledního dne měsíce, kterým poplatník ukončil účtování vkalendářním roce. Při změně účtování vhospodářském roce na účtování vkalendářním roce je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou podle §7 odst.1 písm. a) nebo b) součet rozdílu mezi příjmy avýdaji vhospodářském roce arozdílu mezi příjmy avýdaji od doby ukončení účtování vhospodářském roce do konce kalendářního roku. Dílčí základ daně se zahrne do daňového přiznání za kalendářní rok, ve kterém končí hospodářský rok nebo účtování přechodu zkalendářního roku na hospodářský rok anaopak. Obdobně postupuje poplatník spříjmy podle §7 odst.1 písm. d), pokud veřejná obchodní společnost nebo komanditní společnost uplatní jako účetní období hospodářský rok.

(13) Poplatníci spříjmy podle odstavců 1 a2, kteří nevedou účetnictví aneuplatňují výdaje podle odstavce 7, postupují podle §7b. Vede-li každý ze společníků společnosti (§12), daňovou evidenci, mohou vést idaňovou evidenci, ve které evidují společné příjmy aspolečné výdaje na dosažení, zajištění audržení příjmů; přitom na konci zdaňovacího období nebo při ukončení činnosti vprůběhu zdaňovacího období, uvedou do své daňové evidence podíl na společných příjmech apodíl na společných výdajích na dosažení, zajištění audržení příjmů.

§7a

Daň stanovená paušální částkou

(1) Poplatníkovi, kterému kromě příjmů od daně osvobozených apříjmů zdanitelných zvláštní sazbou daně plynou příjmy podle §7 odst.1 písm. a) až c) včetně úroků zvkladů na účtu, který je podle podmínek toho, kdo účet vede, určen kpodnikání poplatníka [§8 odst.1 písm. g)], pokud provozuje podnikatelskou činnost bez zaměstnanců nebo spolupracujících osob svýjimkou uvedenou vodstavci 2, uněhož roční výše těchto příjmů vbezprostředně předcházejících 3 zdaňovacích obdobích nepřesáhla 5000000 Kč, není společníkem společnosti, může správce daně stanovit na žádost poplatníka podanou nejpozději do 31. ledna běžného zdaňovacího období daň paušální částkou. Vžádosti poplatník uvede předpokládané příjmy podle §7 odst.1 písm. a) až c) (dále jen „předpokládané příjmy“) apředpokládané výdaje ktěmto příjmům (dále jen „předpokládané výdaje“) adalší skutečnosti rozhodné pro stanovení daně paušální částkou uvedené vodstavcích 2 až 7.

(2) Provozuje-li poplatník činnost podle odstavce 1 za spolupráce druhého zmanželů, může ostanovení daně paušální částkou požádat ispolupracující manžel (manželka). Vtom případě se předpokládané příjmy apředpokládané výdaje rozdělí na spolupracujícího manžela (manželku) vpoměru stanoveném podle §13. Nezdanitelné části základu daně podle §15, slevu na dani podle §35ba nebo slevu na dani podle §35c uplatní poplatník ispolupracující manžel (manželka) samostatně.

(3) Výše daně paušální částkou se určí vzávislosti na výši předpokládaných příjmů, které jsou předmětem daně, kromě příjmů od daně osvobozených apříjmů, znichž se daň vybírá zvláštní sazbou daně, ana výši předpokládaných výdajů, nejméně však ve výši podle §7 odst.7. Do předpokládaných příjmů se zahrnují ipříjmy zprodeje majetku, který byl vložen do obchodního majetku, příjmy ze zrušení rezervy vytvořené podle zákona orezervách22a) ado předpokládaných výdajů se zahrnuje izůstatková cena prodaného majetku, který lze podle tohoto zákona odpisovat, avýše rezervy vytvořené pro příslušné zdaňovací období podle zákona orezervách.22a) Rozdíl mezi předpokládanými příjmy apředpokládanými výdaji se upraví ovýdaje uplatněné podle §24, ukterých odpadl právní důvod pro jejich uplatnění, nebo opředpokládané nezdanitelné části základu daně podle §15. Správce daně stanoví daň paušální částkou po projednání spoplatníkem do 15.května běžného zdaňovacího období. Pokud stanovený termín nebude dodržen, nelze stanovit pro toto zdaňovací období daň paušální částkou.

(4) Zrozdílu mezi předpokládanými příjmy apředpokládanými výdaji upravenými podle odstavce 2 se daň vypočte sazbou daně podle §16. Vypočtená daň se dále sníží opředpokládanou slevu na dani podle §35ba nebo opředpokládanou slevu na dani podle §35c, uplatněnou poplatníkem vžádosti ostanovení daně paušální částkou podle odstavce 1. Kpředpokládanému nároku na uplatnění daňového bonusu podle §35c se při stanovení daně paušální částkou nepřihlédne. Daň stanovená paušální částkou činí, ipo snížení ouplatněné předpokládané slevy na dani podle §35ba a35c, nejméně 600 Kč za zdaňovací období.

(5) Dosáhne-li poplatník vprůběhu zdaňovacího období příjmů zprodeje věci, která byla zahrnuta do obchodního majetku nebo jiných příjmů podle §6, §7 odst.1 písm. d), §7 odst.2, §8 až 10 vúhrnné výši přesahující 15 000 Kč za zdaňovací období, kromě příjmů od daně osvobozených apříjmů, znichž se daň vybírá zvláštní sazbou daně, než při stanovení daně paušální částkou předpokládal, je povinen po skončení zdaňovacího období podat řádné daňové přiznání apříjmy avýdaje zčinností podle §7 odst.1 písm. a) až c) uplatní vpřiznání ve výši, ze které správce daně vycházel při stanovení daně paušální částkou, azaplacenou daň paušální částkou započte na výslednou daňovou povinnost. Podáním tohoto přiznání se rozhodnutí odani stanovené paušální částkou ruší. Správce daně může daň paušální částkou stanovit ina více zdaňovacích období, nejdéle však na 3.

(6) Správce daně může zrušit rozhodnutím daň stanovenou podle odstavce 1 pro zdaňovací období následující po zdaňovacím období, vněmž bylo zjištěno, že její výše neodpovídá příjmu zčinnosti, ze které byla stanovena daň paušální částkou, nebo došlo ke změně podmínek uvedených vodstavci 1 rozhodných pro stanovení daně paušální částkou daně.

(7) Ostanovení daně paušální částkou sepíše správce daně protokol oústním jednání. Součástí protokolu je irozhodnutí vyhlášené při jednání, které musí obsahovat zejména předpokládanou výši příjmů, předpokládanou výši výdajů, rozdíl mezi předpokládanými příjmy apředpokládanými výdaji upravený podle odstavce 2, výši uplatněných částek podle §15, výši slevy na dani podle §35ba nebo slevy na dani podle §35c, výši daně azdaňovací období, kterého se týká. Jestliže poplatník stakto stanovenou daní souhlasí, nelze se proti tomuto vyhlášenému rozhodnutí odvolat; vpřípadě jeho nesouhlasu nebude daň paušální částkou stanovena. Takto stanovená daň se již nevyměřuje platebním výměrem. Poplatník je povinen vést jednoduchou evidenci ovýši dosahovaných příjmů, výši pohledávek aohmotném majetku používaném pro výkon činnosti. Pokud je poplatník plátcem daně zpřidané hodnoty je povinen vést evidenci podle zvláštního právního předpisu upravujícího daň zpřidané hodnoty9d).

(8) Daň stanovená paušální částkou je splatná nejpozději do 15. prosince běžného zdaňovacího období.

§7b

Daňová evidence

(1) Daňovou evidencí se pro účely daní zpříjmů rozumí evidence pro účely stanovení základu daně adaně zpříjmů. Tato evidence obsahuje údaje o

a) příjmech avýdajích, včlenění potřebném pro zjištění základu daně,

b) majetku adluzích.

(2) Pro obsahové vymezení složek majetku vdaňové evidenci se použijí zvláštní právní předpisy oúčetnictví,20h) není-li dále stanoveno jinak.

(3) Pro ocenění majetku adluhů vdaňové evidenci se hmotný majetek oceňuje podle §29, pohledávky se oceňují podle §5. Ostatní majetek se oceňuje pořizovací cenou,31) je-li pořízen úplatně, vlastními náklady,31) je-li pořízen ve vlastní režii, nebo cenou určenou podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a) ke dni nabytí umajetku nabytého bezúplatně. Dluhy se oceňují při vzniku jmenovitou hodnotou, při převzetí pořizovací cenou. Peněžní prostředky aceniny se oceňují jejich jmenovitými hodnotami. Pořizovací cenou pozemku je cena včetně porostu, pokud se nejedná opěstitelský celek trvalých porostů (§26), bez stavby na něm zřízené. Do pořizovací ceny majetku pořízeného formou finančního leasingu se zahrnou výdaje sjeho pořízením související, hrazené uživatelem. Vpřípadě úplatného pořízení majetku adluhů, za jednu pořizovací cenu, se cena jednotlivých složek majetku stanoví vpoměrné výši kceně jednotlivých složek majetku oceněných podle zvláštního právního předpisu,1a) svýjimkou peněz, cenin, pohledávek adluhů. Je-li vpřípadě úplatného pořízení nemovitých amovitých věcí, majetkových práv, pohledávek adluhů, rozdíl mezi pořizovací cenou aoceněním tohoto majetku podle zvláštního právního předpisu,1a) zvýšeným ohodnotu peněz, cenin, pohledávek včetně daně zpřidané hodnoty, asnížený ohodnotu dluhů, záporný, postupuje se obdobně jako vpřípadě záporného oceňovacího rozdílu při koupi obchodního závodu (§23).

(4) Zjištění skutečného stavu zásob, hmotného majetku, pohledávek adluhů provede poplatník kposlednímu dni zdaňovacího období. Otomto zjištění provede zápis. Opřípadné rozdíly upraví základ daně podle §24 a25.

(5) Poplatník je povinen uschovávat daňovou evidenci za všechna zdaňovací období, pro která neuplynula lhůta pro stanovení daně.

§7c

Zrušen.

§8

Příjmy zkapitálového majetku

(1) Příjmy zkapitálového majetku, pokud nejde opříjmy podle §6 odst.1 nebo §7 odst.1 písm. d), jsou

a) podíly na zisku zobchodní korporace aúroky zdržby cenných papírů, příjmy zvyrovnání společníkovi, který není účastníkem smlouvy (dále jen „mimo stojící společník“), dosažené na základě smlouvy opřevodu zisku podle zvláštního právního předpisu (dále jen „smlouva opřevodu zisku“) nebo ovládací smlouvy podle zvláštního právního předpisu (dále jen „ovládací smlouva“),

b) podíly na zisku tichého společníka zúčasti na podnikání,

c) úroky, výhry ajiné výnosy zvkladů na vkladních knížkách, úroky zpeněžních prostředků na účtu, který není podle podmínek toho, kdo účet vede, určen kpodnikání,

d) výnos zjednorázového vkladu azvkladu jemu na roveň postaveného,

e) dávky penzijního připojištění se státním příspěvkem9a), dávky doplňkového penzijního spoření azpenzijního pojištění po snížení podle odstavce 6,

f) plnění ze soukromého životního pojištění nebo jiný příjem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, po snížení podle odstavce 7,

g) úroky ajiné výnosy zposkytnutých úvěrů nebo zápůjček, úroky zprodlení, poplatek zprodlení, úroky zpráva na dorovnání, úroky zvkladů na účtech neuvedených vpísmeni c) svýjimkou podle §7a aúroky zhodnoty splaceného vkladu ve smluvené výši členů obchodních korporací,

h) úrokové ajiné výnosy zdržby směnek (např. diskont zčástky směnky, úrok ze směnečné sumy),

i) plnění ze zisku svěřenského fondu.

(2) Za příjem zkapitálového majetku se dále považuje rozdíl mezi vyplacenou jmenovitou hodnotou dluhopisu včetně vkladního listu nebo vkladu jemu na roveň postaveného aemisním kursem při jejich vydání; vpřípadě předčasného zpětného odkupu se použije místo jmenovité hodnoty cena zpětného odkupu.

(3) Příjmy uvedené vodstavci 1 písm. a) až f) ai) avodstavci 2 aúrokové příjmy ajiné výnosy zdržby směnky vystavené bankou kzajištění pohledávky vzniklé zvkladu věřitele [odstavec 1 písm. h)], plynoucí ze zdrojů na území České republiky, jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(4) Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 1 písm. a) až d) avodstavci 2 ze zdrojů vzahraničí, jsou nesnížené ovýdaje základem daně (dílčím základem daně). Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 1 písm. e) af) ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně).

(5) Úrokové příjmy zdluhopisů vydaných vzahraničí poplatníkem se sídlem vČeské republice nebo Českou republikou plynoucí poplatníkům uvedeným v§2 odst.2 apříjmy uvedené vodstavci 1 písm. g) ah) nesnížené ovýdaje jsou základem daně (dílčím základem daně), svýjimkou úroků ajiných výnosů ze směnky vystavené bankou kzajištění pohledávky vzniklé zvkladu věřitele, které jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). U příjmu zúroků ze zápůjčky nebo úvěru je výdajem zaplacený úrok z částek použitých na poskytnutí zápůjčky nebo úvěru, ato až do výše příjmu.

(6) Dávka penzijního připojištění se státním příspěvkem se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky aostátní příspěvky na penzijní připojištění. Dávka zpenzijního pojištění se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky. Dávka zdoplňkového penzijního spoření se považuje za základ daně po snížení ozaplacené příspěvky aostátní příspěvky na doplňkové penzijní spoření. Jde-li openzi, rozloží se příspěvky na penzijní připojištění, státní příspěvky na penzijní připojištění, příspěvky na penzijní pojištění, příspěvky na doplňkové penzijní spoření astátní příspěvky na doplňkové penzijní spoření na vymezené období pobírání penze. Jednorázové vyrovnání nebo odbytné zpenzijního připojištění se státním příspěvkem se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené penzijní společnosti zaměstnavatelem za zaměstnance po 1. lednu 2000. Jednorázové plnění zpenzijního pojištění nebo plnění vyplacené při předčasném zániku penzijního pojištění se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené instituci penzijního pojištění zaměstnavatelem ve prospěch zaměstnance. Jednorázové vyrovnání nebo odbytné zdoplňkového penzijního spoření se pro zjištění základu daně nesnižuje opříspěvky zaplacené penzijní společnosti zaměstnavatelem za zaměstnance, svýjimkou příspěvků na penzijní připojištění se státním příspěvkem zaplacených penzijnímu fondu zaměstnavatelem za zaměstnance před 1. lednem 2000 vpřípadě, kdy došlo kpřevodu prostředků účastníka zpenzijního připojištění se státním příspěvkem do doplňkového penzijního spoření účastníka, ze kterého je jednorázové vyrovnání nebo odbytné vypláceno.

(7) Plnění ze soukromého životního pojištění se považuje za základ daně po snížení ozaplacené pojistné. Jiný příjem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, se považuje za základ daně po snížení ozaplacené pojistné ke dni výplaty, ato až do výše tohoto příjmu. Plyne-li jiný příjem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy opakovaně vprůběhu trvání pojistné smlouvy, nelze tento příjem snižovat odříve uplatněné zaplacené pojistné. Uplnění ve formě dohodnutého důchodu (penze) se považuje za základ daně plnění zpojištění snížené ozaplacené pojistné, rovnoměrně rozdělené na období pobírání důchodu. Plnění ze soukromého životního pojištění se pro zjištění základu daně nesnižuje ozaplacené pojistné, které bylo dříve uplatněno vsouvislosti sjiným příjmem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy. Odkupné se pro zjištění základu daně snižuje ozaplacené pojistné svýjimkou pojistného, které bylo dříve uplatněno vsouvislosti sjiným příjmem zpojištění osob, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy asvýjimkou příspěvku na pojistné za soukromé životní pojištění zaměstnance, které hradil zaměstnavatel za zaměstnance za jeho soukromé pojištění vdobě delší než uplynulých 10let asoučasně po 1.lednu 2001.

(8) Jedná-li se opříjem podle odstavce 1 nebo odstavce 2 plynoucí do společného jmění manželů ze zdroje, který je vložen do obchodního majetku jednoho zmanželů, zdaňuje se jen utohoto manžela. Jedná-li se opříjem podle odstavce 1 nebo 2 plynoucí do společného jmění manželů ze zdroje, který není vložen do obchodního majetku žádného zmanželů, zdaňuje se jen ujednoho znich.

§9

Příjmy znájmu

(1) Příjmy znájmu, pokud nejde opříjmy uvedené v§6 až 8, jsou

a) příjmy znájmu nemovitých věcí nebo bytů,

b) příjmy znájmu movitých věcí, kromě příležitostného nájmu podle §10 odst.1 písm. a).

(2) Příjmy podle odstavce 1, plynoucí manželům ze společného jmění manželů, se zdaňují jen ujednoho znich.

(3) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy uvedené vodstavci 1 snížené ovýdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení (§5 odst.2). Pro zjištění základu daně (dílčího základu daně) se použijí ustanovení §23 až 33. Příjem znájmu plynoucí poplatníkům uvedeným v§2 odst.3 je, svýjimkou příjmů znájmu nemovitých věcí nebo bytů, samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(4) Neuplatní-li poplatník výdaje prokazatelně vynaložené na dosažení, zajištění audržení příjmů, může je uplatnit ve výši 30 % zpříjmů podle odstavce 1, nejvýše však do částky 600 000 Kč.Způsob uplatnění výdajů podle tohoto odstavce nelze zpětně měnit.

(5) Uplatní-li poplatník výdaje podle odstavce 4, jsou včástkách výdajů zahrnuty veškeré výdaje poplatníka vynaložené vsouvislosti sdosahováním příjmů znájmu podle §9. Poplatník, který uplatňuje výdaje podle odstavce 4, je povinen vždy vést záznamy opříjmech aevidenci pohledávek vzniklých vsouvislosti snájmem.

(6) Poplatníci mající příjmy znájmu auplatňující utěchto příjmů skutečné výdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení vedou záznamy opříjmech avýdajích vynaložených na dosažení, zajištění audržení příjmů včasovém sledu, evidenci hmotného majetku, který lze odpisovat, evidenci otvorbě apoužití rezervy na opravy hmotného majetku, pokud ji vytvářejí, evidenci opohledávkách adluzích ve zdaňovacím období, ve kterém dochází kukončení nájmu, amzdové listy, pokud vyplácejí mzdy. Pokud se však poplatníci rozhodnou vést účetnictví, přestože ktomu nejsou podle účetních předpisů20) povinni, pak postupují podle těchto předpisů, budou-li takto postupovat po celé zdaňovací období, přitom se movitý inemovitý majetek, okterém je účtováno, nepovažuje za obchodní majetek ve smyslu daně zpříjmů fyzických osob.

(7) Při pachtu obchodního závodu je příjmem propachtovatele, který nevede účetnictví, také

a) hodnota pohledávek adluhů, svýjimkou dluhů, jejichž úhrada by byla výdajem snižujícím základ daně, které přecházejí na pachtýře, není-li dohodnuta jejich úhrada. Je-li dohodnuta částečná úhrada pohledávek adluhů, svýjimkou dluhů, jejichž úhrada by bylavýdajemsnižujícím základ daně, je příjmem jejich hodnota. Je-li dohodnuta úhrada pohledávek adluhů, svýjimkou dluhů, jejichž úhrada by byla výdajem snižujícím základ daně, vyšší, než je jejich hodnota, je příjmem tato vyšší cena,

b) neuhrazený rozdíl mezi hodnotou věcí vobchodním závodu na začátku pachtu ajejich vyšší hodnotou při ukončení pachtu stanovenou podle zvláštního právního předpisu1a) nebo podle údajů uvedených vúčetnictví pachtýře, vedeném podle zvláštních právních předpisů.20)

Základ daně se nebude zvyšovat dle tohoto ustanovení vpřípadech, kdy bude ztitulu operací popsaných vtomto ustanovení zvyšován na základě jiných ustanovení tohoto zákona. Pro účely tohoto ustanovení se nepoužije ustanovení §23 odst.13.

§10

Ostatní příjmy

(1) Ostatními příjmy, při kterých dochází ke zvýšení majetku, pokud nejde opříjmy podle §6 až 9, jsou zejména

a) příjmy zpříležitostných činností nebo zpříležitostného nájmu movitých věcí, včetně příjmů ze zemědělské výroby alesního avodního hospodářství, které nejsou provozovány podnikatelem,

b) příjmy z převodu

1. nemovité věci,

2. cenného papíru a

3. jiné věci,

c) příjmy zpřevodu účasti na společnosti sručením omezeným, komanditisty na komanditní společnosti nebo zpřevodu družstevního podílu,

d) příjmy ze zděděných práv zprůmyslového ajiného duševního vlastnictví včetně práv autorských apráv příbuzných právu autorskému,

e) přijaté výživné, důchody aobdobné opakující se požitky,

f) podíl

1. člena obchodní korporace svýjimkou společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti na likvidačním zůstatku, nebo

2. majitele podílového listu zpodílu připadajícího na podílový list při zrušení podílového fondu svýjimkou splynutí nebo sloučení podílového fondu,

g) vypořádací podíl při zániku účasti člena vobchodní korporaci, svýjimkou společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti, podíl na majetku transformovaného družstva, vrácení emisního ážia, příplatku mimo základní kapitál nebo těmto plněním obdobná plnění,

h) výhry vloteriích, sázkách ajiných podobných hrách avýhry zreklamních soutěží aslosování,

ch) ceny zveřejných soutěží, ze sportovních soutěží aceny ze soutěží, vnichž je okruh soutěžících omezen podmínkami soutěže, anebo jde osoutěžící vybrané pořadatelem soutěže,

i) příjmy, které společník veřejné obchodní společnosti nebo komplementář komanditní společnosti obdrží vsouvislosti sukončením účasti na veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti od jiné osoby než od veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti, vníž ukončil účast,

j) příjmy zpřevodu jmění na společníka apříjmy zvypořádání podle zvláštního právního předpisu131),

k) příjem zjednorázové náhrady práv spovahou opakovaného plnění na základě ujednání mezi poškozeným apojistitelem,

l) příjem zvýměnku,

m) příjem obmyšleného ze svěřenského fondu,

n) bezúplatný příjem,

o) příjem z rozpuštění rezervního fondu vytvořeného ze zisku nebo zrozpuštění obdobného fondu.

(2) Příjmy podle odstavce 1, plynoucí manželům ze společného jmění manželů, se zdaňují ujednoho znich; obdobně se postupuje upříjmů plynoucích do společného jmění manželů. Příjmy plynoucí manželům zprodeje nebo převodu majetku nebo práva ve společném jmění manželů, které byly zahrnuty vobchodním majetku, se zdaňují utoho zmanželů, který měl takový majetek nebo právo zahrnuty vobchodním majetku. Upříjmů plynoucích zprodeje nebo převodu majetku nebo práva ve společném jmění manželů, které byly zahrnuty vobchodním majetku zemřelého manžela (manželky), které plynou pozůstalému manželovi (manželce), se kdobě uvedené v§4 vztahující se kmajetku nebo právu zahrnutým vobchodním majetku, nepřihlíží.

(3) Od daně jsou, kromě příjmů uvedených v§4 osvobozeny

a) příjmy podle odstavce 1 písm. a), pokud jejich úhrn upoplatníka nepřesáhne ve zdaňovacím období 30 000 Kč; přitom příjmem poplatníka, kterému plyne příjem zchovu včel aukterého nepřekročí ve zdaňovacím období počet včelstev 60, je částka 500 Kč na jedno včelstvo,

b) výhry zloterií, sázek apodobných her provozovaných na základě povolení vydaného podle zvláštních předpisů12) nebo na základě obdobných předpisů vydaných včlenském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor,

c) bezúplatné příjmy

1. od příbuzného vlinii přímé avlinii vedlejší, pokud jde osourozence, strýce, tetu, synovce nebo neteř, manžela, manžela dítěte, dítěte manžela, rodiče manžela nebo manžela rodičů,

2. od osoby, se kterou poplatník žil nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně před získáním bezúplatného příjmu ve společně hospodařící domácnosti aztohoto důvodu pečoval odomácnost nebo byl na tuto osobu odkázán výživou,

3. obmyšleného z jeho majetku, který do svěřenského fondu vyčlenil nebo kterým zvýšil majetek tohoto fondu, nebo zmajetku, který byl do svěřenského fondu vyčleněn nebo který zvýšil majetek tohoto fondu osobou uvedenou vbodě 1 nebo 2,

4. nabyté příležitostně, pokud jejich úhrn od téhož poplatníka ve zdaňovacím období nepřevyšuje částku 15000 Kč.

(4) Základem daně (dílčím základem daně) je příjem snížený ovýdaje prokazatelně vynaložené na jeho dosažení. Jsou-li výdaje spojené sjednotlivým druhem příjmu uvedeným vodstavci 1 vyšší než příjem, krozdílu se nepřihlíží. Plynou-li příjmy podle odstavce 1 písm. h) ach) ze zdrojů vzahraničí, je základem daně (dílčím základem daně) příjem nesnížený ovýdaje. Jde-li opříjmy ze zemědělské výroby, lesního avodního hospodářství, lze výdaje uplatnit podle §7 odst.7 písm. a). Poplatník, který uplatňuje výdaje podle §7 odst.7 písm. a), je povinen vždy vést záznamy opříjmech. Příjmy plynoucí ze splátek na základě uzavřené kupní smlouvy nebo ze zálohy na základě uzavřené smlouvy obudoucím prodeji nemovité věci, se zahrnou do dílčího základu daně za zdaňovací období, ve kterém byly dosaženy. Plynou-li příjmy podle odstavce 1 písm. k), jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Plynou-li příjmy podle odstavce 9 písm. a), jsou nesnížené ovýdaje samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(5) Upříjmů podle odstavce 1 písm. b) je výdajem cena, za kterou poplatník věc prokazatelně nabyl, ajde-li ověc nabytou bezúplatně, cena určená podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a) ke dni nabytí. Upříjmů zpostoupení pohledávky nabyté úplatně nebo bezúplatně je výdajem hodnota pohledávky. Jde-li ohmotný majetek odpisovaný podle §26 anásledujících, který byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, nebo sloužil knájmu, je výdajem zůstatková cena podle §29 odst.2. Jde-li ověc získanou směnou nebo výhrou, vychází se zceny podle zvláštního předpisu1a) (§3 odst.3). Výdajem jsou též částky prokazatelně vynaložené na technické zhodnocení, opravu aúdržbu věci, včetně dalších výdajů souvisejících suskutečněním prodeje svýjimkou výdajů na osobní potřebu poplatníka. Khodnotě vlastní práce poplatníka na věci, kterou si sám vyrobil nebo vlastní prací zhodnotil, se při stanovení výdajů nepřihlíží. Upříjmů zúplatného převodu cenných papírů lze kromě nabývací ceny akcie apořizovací ceny ostatních cenných papírů uplatnit ivýdaje související suskutečněním úplatného převodu aplatby za obchodování na trhu scennými papíry při pořízení cenných papírů. Výdaje, které převyšují příjmy podle odstavce 1 písm. b), c), f) ag) vtom zdaňovacím období, kdy poprvé plynou splátky nebo zálohy na prodej věcí, na budoucí prodej nemovité věci nebo na prodej účasti na společnosti sručením omezeným, komanditní společnosti, podílu na základním kapitálu družstva nebo pohledávky podle §33a zákona oúpravě vlastnických vztahů kpůdě ajinému zemědělskému majetku, mohou být uplatněny vtomto zdaňovacím období až do výše tohoto příjmu. Jestliže příjem plyne ivdalších zdaňovacích obdobích, postupuje se obdobně, ato až do výše celkové částky, kterou lze podle tohoto ustanovení uplatnit. Upříjmů zprodeje věci je výdajem daň znabytí nemovitých věcí zaplacená poplatníkem, ato ivpřípadě zaplacení ručitelem. Vpřípadě prodeje věci ve společném jmění manželů je výdajem daň znabytí nemovitých věcí zaplacená kterýmkoliv znich. Upříjmů podle odstavce 1 písm. b) je výdajem vrácená záloha, ikdyž je vrácena vjiném zdaňovacím období. Upříjmu plynoucího zodvolání daru je výdajem úhrada za zhodnocení daru.

(6) Upříjmů podle odstavce 1 písm. c), f) ag) se za výdaj považuje nabývací cena podílu. Výdajem není podíl na majetku družstva převedený vrámci transformace družstev podle zvláštního předpisu13) svýjimkou podílu nebo jeho části, který je náhradou podle zvláštních předpisů,2) asvýjimkou dalšího podílu na majetku družstva,13) je-li vydán ve věcném nebo nepeněžitém plnění. Při přeměně investičního fondu na otevřený podílový fond, při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond, při změně obhospodařovatele podílového fondu, při sloučení asplynutí podílových fondů apři sloučení, splynutí arozdělení investičního fondu se za nabývací cenu akcie nebo podílového listu utéhož poplatníka považuje nabývací cena podílu na původním investičním fondu. Upříjmů zpřevodu jmění na společníka se za výdaj považuje nabývací cena podílu nebo pořizovací cena cenných papírů, převzaté dluhy, které byly následně uhrazeny, auhrazené vypořádání, ikdyž kuhrazení dojde vjiném zdaňovacím období než vtom, vněmž plyne příjem zpřevodu jmění na společníka. Upříjmů zvypořádání se za výdaj považuje nabývací cena podílu nebo pořizovací cena cenných papírů.

(7) Důchod podle občanského zákoníku se považuje za základ daně (dílčí základ daně) po snížení očástku pořizovací ceny rovnoměrně rozdělenou na období pobírání důchodu. Toto období se stanoví jako střední délka života účastníka podle úmrtnostních tabulek Českého statistického úřadu vdobě, kdy důchod začne poprvé pobírat.

(8) Příjmem podle odstavce 1 písm. f) ag) je také kladný rozdíl mezi oceněním majetku podle zvláštního právního předpisu1a) avýší jeho hodnoty zachycené vúčetnictví obchodní korporace při zániku členství vobchodní korporaci, pokud je podíl na likvidačním zůstatku nebo vypořádací podíl vypořádáván vnepeněžní formě. Pokud členovi obchodní korporace při zániku jeho účasti vní vznikne vedle práva na vypořádací podíl vnepeněžní formě současně idluh vůči obchodní korporaci, sníží se tento kladný rozdíl ovýši dluhu. Příjmy podle odstavce 1 písm. f) až ch) ao) svýjimkou příjmů zpodílu na likvidačním zůstatku avypořádacího podílu uspolečníků veřejné obchodní společnosti akomplementářů komanditní společnosti plynoucí ze zdrojů na území České republiky jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Plynou-li tyto příjmy ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně) podle §5 odst.2. Je-li vceně zveřejné soutěže zahrnuta odměna za užití díla nebo výkonu, sníží se očástku připadající na tuto odměnu základ daně zdaňovaný zvláštní sazbou daně atato částka se zahrne do příjmů uvedených v§7. Upoplatníků uvedených v§2 odst.2, unichž je sportovní činnost činností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, se považují přijaté ceny ze sportovních soutěží za příjmy podle §7.

(9) Ostatními příjmy, při kterých dochází ke zvýšení majetku, jsou vždy

a) výsluhový příspěvek aodbytné uvojáků zpovolání apříslušníků bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3),

b) plat prezidenta republiky avíceúčelová paušální náhrada výdajů spojených svýkonem jeho funkce podle zvláštního právního předpisu6g),

c) renta avíceúčelová paušální náhrada poskytovaná bývalému prezidentu republiky podle zákona ozabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce.

§11

Zrušen.

§12

Společné příjmy avýdaje

(1) Pokud nejsou společné výdaje související se společnými příjmy ze společnosti nebo ze společenství jmění rozděleny mezi poplatníky stejně jako společné příjmy, mohou poplatníci uplatnit výdaje pouze vprokázané výši.

(2) Pokud nejsou příjmy avýdaje rozděleny mezi spoluvlastníky podle spoluvlastnických podílů, mohou spoluvlastníci uplatnit výdaje pouze vprokázané výši.

(3) Příjmy avýdaje plynoucí poplatníkovi ze společenství jmění svýjimkou společenství jmění dědiců za dobu jeho trvání se zahrnují do zdaňovacího období, ve kterém společenství jmění zaniklo.

§ 13

Příjmy avýdaje spolupracujících osob

(1) Příjmy avýdaje na jejich dosažení, zajištění audržení při samostatné činnosti svýjimkou podílu společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti mohou být rozděleny mezi poplatníka asním spolupracující osoby, kterými se rozumí

a) spolupracující manžel,

b) spolupracující osoba žijící spoplatníkem ve společně hospodařící domácnosti,

c) člen rodiny zúčastněný na provozu rodinného závodu.

(2) Uspolupracujících osob musí být výše podílu na příjmech avýdajích stejná. Příjmy avýdaje se rozdělují tak, aby

a) podíl příjmů avýdajů připadající na spolupracující osoby nečinil vúhrnu více než 30 % a

b) částka, okterou příjmy převyšují výdaje, činila

1. za zdaňovací období nejvýše 180 000 Kč a

2. za každý započatý kalendářní měsíc spolupráce nejvýše 15000 Kč.

(3) Vpřípadě, že je spolupracující osobou pouze manžel, se příjmy avýdaje rozdělují tak, aby

a) podíl příjmů avýdajů připadající na manžela nečinil více než 50 % a

b) částka, okterou příjmy převyšují výdaje, činila

1. za zdaňovací období nejvýše 540 000 Kč a

2. za každý započatý kalendářní měsíc spolupráce nejvýše 45000 Kč.

(4) Příjmy avýdaje nelze rozdělovat

a) na dítě, které nemá ukončenou povinnou školní docházku,

b) na dítě vkalendářních měsících, ve kterých je na něj uplatňováno daňové zvýhodnění na vyživované dítě,

c) na manžela, je-li na něj uplatněna sleva na manžela, a

d) na aod poplatníka, který zemřel.

§13a 14

Zrušeny.

§15

Nezdanitelná část základu daně

(1) Od základu daně lze odečíst hodnotu bezúplatného plnění poskytnutého obcím, krajům, organizačním složkám státu, právnickým osobám se sídlem na území České republiky, jakož iprávnickým osobám, které jsou pořadateli veřejných sbírek podle zvláštního zákona,14e) ato na vědu avzdělávání, výzkumné avývojové účely, kulturu, školství, na policii, na požární ochranu, na podporu aochranu mládeže, na ochranu zvířat ajejich zdraví, na účely sociální, zdravotnické aekologické, humanitární, charitativní, náboženské pro registrované církve anáboženské společnosti, tělovýchovné asportovní, apolitickým stranám apolitickým hnutím na jejich činnost, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poskytovateli zdravotních služeb nebo provozují školy aškolská zařízení azařízení pro péči otoulavá nebo opuštěná zvířata nebo pro péči ojedince ohrožených druhů živočichů, na financování těchto zařízení, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu nebo byly poživateli invalidního důchodu ke dni přiznání starobního důchodu nebo jsou nezletilými dětmi závislými na péči jiné osoby podle zvláštního právního předpisu4j), na zdravotnické prostředky114) nejvýše do částky nehrazené zdravotními pojišťovnami nebo na zvláštní pomůcky podle zákona upravujícího poskytování dávek osobám se zdravotním postižením nejvýše do částky nehrazené příspěvkem ze státního rozpočtu ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu, na rehabilitační aprotetické pomůcky, nehrazené zdravotními pojišťovnami, ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání, pokud úhrnná hodnota bezúplatných plnění ve zdaňovacím období přesáhne 2 % ze základu daně anebo činí alespoň 1 000 Kč.Obdobně se postupuje ubezúplatných plnění na financování odstraňování následků živelní pohromy, ke které došlo na území členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor. Vúhrnu lze odečíst nejvýše 15 % ze základu daně. Jako bezúplatné plnění na zdravotnické účely se hodnota jednoho odběru krve nebo jejích složek dárce, kterému nebyla poskytnuta finanční úhrada výdajů spojených sodběrem krve nebo jejích složek podle zákona upravujícího specifické zdravotní služby, svýjimkou úhrady prokázaných cestovních nákladů spojených sodběrem, oceňuje částkou 2000 Kč ahodnota odběru orgánu od žijícího dárce se oceňuje částkou 20000 Kč.Ustanovení tohoto odstavce se použije ipro bezúplatné plnění poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám se sídlem nebo bydlištěm na území jiného členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky, pokud příjemce bezúplatného plnění aúčel daru splňují podmínky stanovené tímto zákonem. Poskytnou-li bezúplatné plnění manželé ze společného jmění manželů, může odpočet uplatnit jeden z nich nebo oba poměrnou částí.

(2) Bezúplatné plnění poskytnuté veřejnou obchodní společností nebo komanditní společností se posuzuje jako bezúplatné plnění poskytnuté jednotlivými společníky veřejné obchodní společnosti nebo komplementáři komanditní společnosti arozdělují se stejně jako základ daně podle §7 odst.4 nebo 5.

(3) Od základu daně se odečte částka, která se rovná úrokům zaplaceným ve zdaňovacím období zúvěru ze stavebního spoření,4a) úrokům zhypotečního úvěru poskytnutého bankou, sníženým ostátní příspěvek poskytnutý podle zvláštních právních předpisů, jakož iúvěru poskytnutého stavební spořitelnou,56) bankou109) anebo zahraniční bankou vsouvislosti súvěrem ze stavebního spoření nebo shypotečním úvěrem, apoužitým poplatníkem na financování bytových potřeb, pokud se nejedná obytovou výstavbu, údržbu ani ozměnu stavby bytového domu nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, prováděnou vrámci činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, nebo pro účely nájmu. Bytovými potřebami pro účely tohoto zákona se rozumí

a) výstavba bytového domu, rodinného domu, jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, nebo změna stavby,

b) koupě pozemku za předpokladu, že na pozemku bude zahájena výstavba bytové potřeby podle písmene a) do 4 let od okamžiku uzavření úvěrové smlouvy nebo koupě pozemku vsouvislosti spořízením bytové potřeby uvedené vpísmenu c),

c) koupě

1. bytového domu,

2. rodinného domu,

3. rozestavěné stavby bytového domu nebo rodinného domu,

4. jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru,

d) splacení vkladu právnické osobě jejím členem za účelem získání práva nájmu nebo jiného užívání bytu nebo rodinného domu,

e) údržba azměna stavby bytového domu, rodinného domu, bytu vnájmu nebo vužívání nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru,

f) vypořádání společného jmění manželů nebo vypořádání spoludědiců vpřípadě, že předmětem vypořádání je úhrada podílu spojeného se získáním jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, rodinného domu nebo bytového domu,

g) úhrada za převod podílu vobchodní korporaci jejím členem uskutečněná vsouvislosti spřevodem práva nájmu nebo jiného užívání bytu,

h) splacení úvěru nebo zápůjčky použitých poplatníkem na financování bytových potřeb uvedených vpísmenech a) až g), pokud jsou splněny podmínky pro tyto bytové potřeby.

Použije-li se nebo používá-li se bytová potřeba podle písmen a) až h) nebo její část kčinnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, anebo knájmu, lze odečet úroků po dobu užívání bytové potřeby kuvedeným účelům uplatnit pouze vpoměrné výši.

(4) Vpřípadě, že účastníky smlouvy oúvěru na financování bytové potřeby je více zletilých osob, uplatní odpočet buď jedna znich, anebo každá znich, ato rovným dílem. Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. a) až c) ae), může být základ daně snížen pouze ve zdaňovacím období, po jehož celou dobu poplatník předmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. a) až c) vlastnil apředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. a), c) ae) užíval kvlastnímu trvalému bydlení nebo trvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů avpřípadě výstavby, změny stavby nebo koupě rozestavěné stavby užíval předmět bytové potřeby kvlastnímu trvalému bydlení nebo ktrvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů po splnění povinností stanovených zvláštním právním předpisem pro užívání staveb63). Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. b), uněhož nebude splněna podmínka zahájení výstavby bytové potřeby do 4 let od okamžiku uzavření úvěrové smlouvy, nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části základu daně zaniká apříjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém ktéto skutečnosti došlo, jsou částky, okteré byl vpříslušných letech zdůvodu zaplacených úroků zúvěrů základ daně snížen. Vroce nabytí vlastnictví však stačí, jestliže předmět bytové potřeby poplatník vlastnil ke konci zdaňovacího období. Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený vodstavci 3 písm. d), f), g), může být základ daně snížen pouze ve zdaňovacím období, kdy poplatník byt vnájmu nebo vužívání, jednotku, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, rodinný dům nebo bytový dům získaný podle odstavce 3 písm. d), f), g) užíval kvlastnímu trvalému bydlení nebo ktrvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů. Úhrnná částka úroků, okteré se snižuje základ daně podle odstavce 3 ze všech úvěrů poplatníků vtéže společně hospodařící domácnosti, nesmí překročit 300 000 Kč.Při placení úroků jen po část roku nesmí uplatňovaná částka překročit jednu dvanáctinu této maximální částky za každý měsíc placení úroků.

(5) Od základu daně ve zdaňovacím období lze odečíst příspěvek vcelkovém úhrnu nejvýše 12 000 Kč zaplacený poplatníkem na jeho

a) penzijní připojištění se státním příspěvkem podle smlouvy openzijním připojištění se státním příspěvkem uzavřené mezi poplatníkem apenzijní společností; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem na zdaňovací období sníženému o12 000 Kč,

b) penzijní pojištění podle smlouvy openzijním pojištění uzavřené mezi poplatníkem ainstitucí penzijního pojištění nebo na základě jinak sjednané účasti poplatníka na penzijním pojištění uinstituce penzijního pojištění, za podmínky, že byla sjednána výplata plnění zpenzijního pojištění až po 60 kalendářních měsících asoučasně nejdříve vroce dosažení věku 60 let; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní pojištění na zdaňovací období, nebo

c) doplňkové penzijní spoření podle smlouvy odoplňkovém penzijním spoření uzavřené mezi poplatníkem apenzijní společností; částka, kterou lze takto odečíst, se rovná úhrnu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho doplňkové penzijní spoření na zdaňovací období sníženému o12 000 Kč ; vpřípadě převodu prostředků účastníka ztransformovaného fondu do účastnických fondů lze odečíst částku, která se rovná součtu příspěvků zaplacených poplatníkem na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem na část zdaňovacího období apříspěvků zaplacených poplatníkem na jeho doplňkové penzijní spoření na navazující část zdaňovacího období sníženou o12 000 Kč.

Pokud poplatníkovi jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem, penzijní pojištění nebo doplňkové penzijní spoření zaniklo bez nároku na penzi, jednorázové vyrovnání nebo jednorázové plnění zpenzijního pojištění asoučasně bylo poplatníkovi vyplaceno odbytné nebo jiné plnění související se zánikem penzijního pojištění, nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části základu daně zaniká apříjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém ktomuto zániku došlo, jsou částky, okteré byl poplatníkovi vuplynulých deseti letech zdůvodu zaplacených příspěvků na jeho penzijní připojištění se státním příspěvkem nebo penzijní pojištění nebo doplňkové penzijní spoření základ daně snížen.

(6) Od základu daně za zdaňovací období lze odečíst poplatníkem zaplacené pojistné ve zdaňovacím období na jeho soukromé životní pojištění podle pojistné smlouvy uzavřené mezi poplatníkem jako pojistníkem apojištěným vjedné osobě apojišťovnou, která je oprávněna kprovozování pojišťovací činnosti na území České republiky podle zvláštního právního předpisu, nebo jinou pojišťovnou usazenou na území členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, za předpokladu, že výplata pojistného plnění (důchodu nebo jednorázového plnění) vpojistné smlouvě sjednána až po 60 kalendářních měsících od uzavření smlouvy asoučasně nejdříve vkalendářním roce, vjehož průběhu dosáhne poplatník věku 60let aže podle podmínek pojistné smlouvy není umožněna výplata jiného příjmu, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, aupojistné smlouvy spevně sjednanou pojistnou částkou pro případ dožití navíc za předpokladu, že pojistná smlouva spevně sjednanou pojistnou částkou pro případ dožití spojistnou dobou od 5 do 15 let včetně má sjednanou pojistnou částku alespoň na 40 000Kč apojistná smlouva spevně sjednanou pojistnou částkou pro případ dožití spojistnou dobou nad 15 let má sjednanou pojistnou částku alespoň na 70000Kč.Udůchodového pojištění se za sjednanou pojistnou částku považuje odpovídající jednorázové plnění při dožití. Vpřípadě jednorázového pojistného se zaplacené pojistné poměrně rozpočítá na zdaňovací období podle délky trvání pojištění spřesností na dny. Maximální částka, kterou lze odečíst za zdaňovací období, činí vúhrnu 12000 Kč, ato ivpřípadě, že poplatník má uzavřeno více smluv svíce pojišťovnami. Dojde-li před skončením doby 60kalendářních měsíců od uzavření smlouvy nebo před rokem, ve kterém pojištěný dosáhne 60let kvýplatě pojistného plnění ze soukromého životního pojištění, jiného příjmu, který není pojistným plněním anezakládá zánik pojistné smlouvy, nebo kpředčasnému ukončení pojistné smlouvy, nárok na nezdanitelnou část základu daně zaniká apříjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém ktéto skutečnosti došlo, jsou částky, okteré byl poplatníkovi vuplynulých 10 letech zdůvodu zaplaceného pojistného základ daně snížen; toto se neuplatní vpřípadě plnění, kdy došlo ke vzniku nároku na starobní důchod nebo invalidní důchod pro invaliditu třetího stupně nebo vpřípadě, stane-li se pojištěný invalidním ve třetím stupni podle zákona odůchodovém pojištění nebo vpřípadě smrti asvýjimkou pojistných smluv, unichž nebude vyplaceno pojistné plnění nebo odkupné azároveň rezerva, kapitálová hodnota nebo odkupné bude přímo převedeno na jinou smlouvu soukromého životního pojištění splňující podmínky pro uplatnění nezdanitelné části základu daně.

(7) Od základu daně lze odečíst zaplacené členské příspěvky zaplacené ve zdaňovacím období členem odborové organizace odborové organizaci, která podle svých stanov obhajuje hospodářské asociální zájmy zaměstnanců vrozsahu vymezeném zvláštním právním předpisem. Takto lze odečíst částku do výše 1,5 % zdanitelných příjmů podle §6, svýjimkou příjmů zdaněných srážkou podle zvláštní sazby daně, maximálně však do výše 3 000 Kč za zdaňovací období.

(8) Od základu daně ve zdaňovacím období lze odečíst úhrady za zkoušky ověřující výsledky dalšího vzdělávání podle zákona oověřování auznávání výsledků dalšího vzdělávání82a), pokud nebyly hrazeny zaměstnavatelem ani nebyly uplatněny jako výdaj podle §24 poplatníkem spříjmy podle §7, nejvýše však 10 000 Kč.Upoplatníka, který je osobou se zdravotním postižením, lze za zdaňovací období odečíst až 13000Kč, aupoplatníka, který je osobou stěžším zdravotním postižením, až 15000Kč.

(9) Upoplatníka uvedeného v§2 odst.3 se základ daně podle odstavců 1 až 8 sníží za zdaňovací období, pouze pokud se jedná opoplatníka, který je daňovým rezidentem členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor apokud úhrn jeho příjmů ze zdrojů na území České republiky podle §22 činí nejméně 90 % všech jeho příjmů svýjimkou příjmů, které nejsou předmětem daně podle §3 nebo 6, nebo jsou od daně osvobozeny podle §4, 6 nebo 10, nebo příjmů, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně. Výši příjmů ze zdrojů vzahraničí prokazuje poplatník potvrzením zahraničního správce daně.

§16

Sazba daně

Daň ze základu daně sníženého onezdanitelnou část základu daně (§15) aoodčitatelné položky od základu daně (§34) zaokrouhleného na celá sta Kč dolů činí 15 %.

§16a

Solidární zvýšení daně

(1) Při výpočtu podle §16 se daň zvýší osolidární zvýšení daně.

(2) Solidární zvýšení daně činí 7 % zkladného rozdílu mezi

a) součtem příjmů zahrnovaných do dílčího základu daně podle §6 adílčího základu daně podle §7 vpříslušném zdaňovacím období a

b) 48násobkem průměrné mzdy stanovené podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení.

(3) Vykáže-li poplatník upříjmů ze samostatné činnosti daňovou ztrátu, lze oni pro účely odstavce 2 písm. a) snížit příjmy zahrnované do dílčího základu daně podle § 6.

§16b

Zdaňovací období

Zdaňovacím obdobím daně zpříjmů fyzických osob je kalendářní rok.

ČÁST DRUHÁ

DAŇ ZPŘÍJMŮ PRÁVNICKÝCH OSOB

§17

Poplatníci daně zpříjmů právnických osob

(1) Poplatníkem daně zpříjmů právnických osob je

a) právnická osoba,

b) organizační složka státu,

c) podílový fond podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

d) podfond akciové společnosti sproměnným základním kapitálem podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

e) fond penzijní společnosti, kterým se pro účely tohoto zákona rozumí fond obhospodařovaný penzijní společností podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření,

f) svěřenský fond podle občanského zákoníku,

g) jednotka, která je podle právního řádu státu, podle kterého je založena nebo zřízena, poplatníkem,

h) fond ve správě Garančního systému finančního trhu podle zákona upravujícího ozdravné postupy ařešení krize na finančním trhu.

(2) Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, nebo daňovými nerezidenty.

(3) Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, pokud mají na území České republiky své sídlo nebo místo svého vedení, kterým se rozumí adresa místa, ze kterého je poplatník řízen (dále jen „sídlo“). Daňoví rezidenti České republiky mají daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy plynoucí ze zdroje na území České republiky, tak ina příjmy plynoucí ze zdrojů vzahraničí. Pokud je poplatník, který není právnickou osobou, založen nebo zřízen podle právních předpisů České republiky, má se za to, že má na území České republiky sídlo.

(4) Poplatníci jsou daňovými nerezidenty, pokud nemají na území České republiky své sídlo nebo to onich stanoví mezinárodní smlouvy. Daňoví nerezidenti mají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy ze zdrojů na území České republiky.

§17a

Veřejně prospěšný poplatník

(1) Veřejně prospěšným poplatníkem je poplatník, který vsouladu se svým zakladatelským právním jednáním, statutem, stanovami, zákonem nebo rozhodnutím orgánu veřejné moci jako svou hlavní činnost vykonává činnost, která není podnikáním.

(2) Veřejně prospěšným poplatníkem není

a) obchodní korporace,

b) Česká televize, Český rozhlas aČeská tisková kancelář,

c) profesní komora nebo poplatník založený za účelem ochrany ahájení podnikatelských zájmů svých členů, unichž nejsou členské příspěvky osvobozeny od daně, svýjimkou organizace zaměstnavatelů,

d) zdravotní pojišťovna,

e) společenství vlastníků jednotek a

f) nadace,

1. která dle svého zakladatelského jednání slouží kpodpoře osob blízkých zakladateli nebo

2. jejíž činnost směřuje kpodpoře osob blízkých zakladateli.

§ 17b

Základní investiční fond

(1) Základním investičním fondem se pro účely tohoto zákona rozumí

a) investiční fond podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy, jehož akcie nebo podílové listy jsou přijaty kobchodování na evropském regulovaném trhu,

b) otevřený podílový fond podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

c) investiční fond apodfond akciové společnosti sproměnným základním kapitálem podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy investující vsouladu se svým statutem více než 90 % hodnoty svého majetku do

1. investičních cenných papírů,

2. cenných papírů vydaných investičním fondem nebo zahraničním investičním fondem,

3. účastí vkapitálových obchodních společnostech,

4. nástrojů peněžního trhu,

5. finančních derivátů podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

6. práv vyplývajících ze zápisu věcí uvedených vbodech 1 až 5 vevidenci aumožňujících oprávněnému přímo nebo nepřímo nakládat stouto hodnotou alespoň obdobným způsobem jako oprávněný držitel,

7. pohledávek na výplatu peněžních prostředků zúčtu,

8. úvěrů azápůjček poskytnutých investičním fondem,

d) zahraniční investiční fond srovnatelný sfondem uvedeným vpísmenech a) až c), pokud

1. je jeho domovským státem podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy členský stát Evropské unie nebo stát tvořící Evropský hospodářský prostor,

2. prokáže, že je obhospodařován na základě oprávnění srovnatelného soprávněním kobhospodařování investičního fondu vydávaného Českou národní bankou aobhospodařovatel podléhá dohledu srovnatelnému sdohledem České národní banky,

3. má statut nebo dokument srovnatelný se statutem, ze kterého lze zjistit, že se jedná ozahraniční fond srovnatelný sfondem uvedeným vpísmenech a) až c), a

4. prokáže, že se podle práva jeho domovského státu jeho příjmy ani zčásti nepřičítají jiným osobám.

§18

Obecná ustanovení opředmětu daně

(1) Předmětem daně jsou příjmy zveškeré činnosti aznakládání sveškerým majetkem, není-li dále stanoveno jinak.

(2) Předmětem daně nejsou

a) příjmy získané nabytím akcií podle zákona upravujícího podmínky převodu majetku státu na jiné osoby,

b) upoplatníků, kteří mají postavení oprávněné osoby na základě zvláštního zákona,15b) příjmy získané svydáním pohledávky, ato do výše náhrad podle zvláštních zákonů,2) do výše nároků na vydání základního podílu,13) adále příjmy zvydání dalšího podílu13) vnepeněžní formě,

c) příjmy zvlastní činnosti Správy úložišť radioaktivních odpadů19e) svýjimkou příjmů podléhajících zvláštní sazbě daně vybírané srážkou podle §36 tohoto zákona,

d) příjmy plynoucí ztitulu spravedlivého zadostiučinění přiznaného Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou je Česká republika povinna uhradit, nebo ztitulu urovnání záležitosti před Evropským soudem pro lidská práva na základě smíru nebo jednostranného prohlášení vlády ve výši, kterou se Česká republika zavázala uhradit1c),

e) příjmy zdravotní pojišťovny plynoucí ve formě

1. pojistného na veřejné zdravotní pojištění,

2. pokuty uložené pojištěnci nebo plátci pojistného,

3. penále uloženého plátci pojistného,

4. přirážky kpojistnému vyměřené zaměstnavateli,

5. náhrady nákladů na hrazené zdravotní služby, které zdravotní pojišťovna vynaložila vdůsledku zaviněného protiprávního jednání třetí osoby vůči pojištěnci,

6. úhrady plateb za výkony pracovně-lékařských služeb aspecifické zdravotní péče od zaměstnavatele,

7. kauce podle právního předpisu upravujícího resortní, oborové, podnikové adalší zdravotní pojišťovny,

8. návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu na uhrazení nákladů poskytnutých hrazených služeb po vyčerpání prostředků rezervního fondu vpřípadě platební neschopnosti Všeobecné zdravotní pojišťovny,

9. účelové dotace ze státního rozpočtu,

10. pohledávky za uhrazené zdravotní služby poskytnuté vČeské republice cizím pojištěncům, kterými jsou fyzické osoby, za které byly zdravotní služby uhrazeny vsouladu svyhlášenými mezinárodními smlouvami osociálním zabezpečení, snimiž vyslovil souhlas Parlament ajimiž je Česká republika vázána, nebo podle přímo použitelného předpisu Evropské unie,

f) příjmy společenství vlastníků jednotek z

1. dotací,

2. příspěvků vlastníků jednotek na správu domu apozemku,

3. úhrad za plnění spojená sužíváním bytu anebytových prostor.

§18a

Zvláštní ustanovení opředmětu daně veřejně prospěšných poplatníků

(1) Uveřejně prospěšného poplatníka nejsou předmětem daně

a) příjmy znepodnikatelské činnosti za podmínky, že výdaje (náklady) vynaložené podle tohoto zákona vsouvislosti sprováděním této činnosti jsou vyšší,

b) dotace, příspěvek, podpora nebo jiná obdobná plnění zveřejných rozpočtů,

c) podpora od Vinařského fondu,

d) výnos daně, poplatku nebo jiného obdobného peněžitého plnění, které plynou obci nebo kraji,

e) úplata, která je příjmem státního rozpočtu za

1. převod nebo užívání státního majetku mezi organizačními složkami státu astátními organizacemi,

2. nájem aprodej státního majetku,

f) příjmy zbezúplatného nabytí věci podle zákona omajetkovém vyrovnání scírkvemi anáboženskými společnostmi.

(2) Uveřejně prospěšného poplatníka je předmětem daně vždy příjem

a) zreklamy,

b) zčlenského příspěvku,

c) vpodobě úroku,

d) znájemného svýjimkou nájmu státního majetku.

(3) Uveřejně prospěšného poplatníka se splnění podmínky uvedené vodstavci 1 písm. a) posuzuje za celé zdaňovací období podle jednotlivých druhů činností. Pokud jednotlivá činnost vrámci téhož druhu činnosti je prováděna jak za ceny, kdy dosažené příjmy jsou nižší nebo rovny než související výdaje (náklady) vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, tak za ceny, kdy dosažené příjmy jsou vyšší než související výdaje (náklady) vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, jsou předmětem daně příjmy ztěch jednotlivých činností, které jsou vykonávány za ceny, kdy příjmy převyšují související výdaje.

(4) Veřejně prospěšný poplatník je povinen vést účetnictví tak, aby nejpozději ke dni účetní závěrky byly vedeny odděleně příjmy, které jsou předmětem daně, od příjmů, které předmětem daně nejsou, nebo předmětem daně jsou, ale jsou od daně osvobozeny. Obdobně to platí ipro vedení výdajů (nákladů). Pokud tato povinnost nemůže být splněna organizační složkou státu nebo obcí ujejich jednorázových rozpočtových příjmů, učiní se tak mimoúčetně vdaňovém přiznání.

(5) Svýjimkou příjmů zinvestičních dotací jsou předmětem daně všechny příjmy uveřejně prospěšného poplatníka, který je

a) veřejnou vysokou školou,

b) veřejnou výzkumnou institucí,

c) poskytovatelem zdravotních služeb, který má oprávnění k poskytování zdravotních služeb podle zákona upravujícího zdravotní služby,

d) obecně prospěšnou společností,

e) ústavem.

§18b

Zvláštní ustanovení opředmětu daně osobních obchodních společností ajejich společníků

(1) Uveřejné obchodní společnosti jsou předmětem daně pouze příjmy, znichž je daň vybírána zvláštní sazbou daně; to neplatí pro účely stanovení základu daně zpříjmů fyzických nebo právnických osob společníka veřejné obchodní společnosti.

(2) Uspolečníka veřejné obchodní společnosti nebo komplementáře komanditní společnosti jsou předmětem daně také příjmy veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti.

§19

Osvobození od daně

(1) Od daně jsou osvobozeny

a) členský příspěvek podle stanov, statutu, zřizovacích nebo zakladatelských listin, přijatý

1. zájmovým sdružením právnických osob, uněhož členství není nutnou podmínkou kprovozování předmětu podnikání nebo výkonu činnosti,

2. spolkem, který není organizací zaměstnavatelů,

3. odborovou organizací,

4. politickou stranou nebo politickým hnutím, nebo

5. profesní komorou snepovinným členstvím svýjimkou Hospodářské komory České republiky aAgrární komory České republiky,

b) výnosy kostelních sbírek, příjmy za církevní úkony apříspěvky členů registrovaných církví anáboženských společností,

c) příjem znájemného družstevního bytu nebo družstevního nebytového prostoru azúhrady za plnění poskytované sužíváním tohoto bytu nebo nebytového prostoru plynoucí na základě nájemní smlouvy mezi bytovým družstvem ajeho členem; obdobně to platí pro společnost sručením omezeným ajejího společníka apro spolek ajeho člena,

d) příjmy, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně, plynoucí

1. fondu penzijní společnosti,

2. instituci penzijního pojištění, která je skutečným vlastníkem zdaňovaných příjmů podle odstavce 6, svýjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění,

e) příjmy státních fondů stanovené zvláštními předpisy,19)

f) příjem České národní banky, příjem Garančního systému finančního trhu apříjem fondu ve správě Garančního systému finančního trhu podle zákona upravujícího ozdravné postupy ařešení krize na finančním trhu,

g) výnos zoperací na finančním trhu sprostředky účtu rezervy pro důchodovou reformu podle rozpočtových pravidel,

h) příjmy plynoucí zodpisu dluhů při oddlužení nebo reorganizaci provedené podle zvláštního právního předpisu19a), pokud jsou podle zvláštního právního předpisu20) zaúčtovány ve prospěch výnosů,

i) úrokové příjmy poplatníků uvedených v§17 odst.4, které jim plynou zdluhopisů vydávaných vzahraničí poplatníky se sídlem vČeské republice nebo Českou republikou,

j) příjmy Podpůrného agarančního rolnického alesnického fondu, a.s., plynoucí zprodeje cenných papírů vmajetku fondu,

k) podíly na zisku tichého společníka zúčasti na podnikání, pokud jsou použity kdoplnění vkladu sníženého opodíly na ztrátách do původní výše,

l) příjmy plynoucí vsouvislosti sprivatizovaným majetkem, které jsou vedeny Ministerstvem financí na zvláštních účtech podle zvláštního právního předpisu125) apříjmy plynoucí znakládání sprostředky těchto zvláštních účtů na finančním trhu, adále příjmy plynoucí zpráv, která přešla ze zaniklé České konsolidační agentury na stát podle zvláštního právního předpisu, apříjmy plynoucí zpráv, která přešla ze zaniklé České inkasní, s.r.o., nebo ze zrušeného Zajišťovacího fondu družstevních záložen na stát,

m) příjem Garančního fondu obchodníků scennými papíry,

n) příjmy zúroků zpřeplatků zaviněných správcem daně azúroků zpřeplatků zaviněných orgánem sociálního zabezpečení,

o) příjem Zajišťovacího fondu,

p) výnos zoperací sprostředky jaderného účtu na finančním trhu podle atomového zákona,

r) výnos nadace, která je veřejně prospěšným poplatníkem, zmajetku vloženého do nadační jistiny apříjem zjeho prodeje, pokud tento příjem slouží jen kúčelu, ke kterému byla nadace zřízena, apokud se nejedná opříjem, který byl nadací použit vrozporu se zákonem,

s) příspěvky do fondu zábrany škod České kanceláře pojistitelů,

t) příjmy zúroků plynoucí zdravotní pojišťovně zřízené zvláštním právním předpisem nebo podle zvláštního právního předpisu17e) zvkladů ubank, pokud jsou vložené prostředky získány ze zdrojů veřejného zdravotního pojištění,

u) příjmy regionální rady regionu soudržnosti stanovené zvláštním právním předpisem124),

v) příjmy fondu Energetického regulačního úřadu zpříspěvku na úhradu prokazatelné ztráty držitele licence plnícího povinnost dodávky nad rámec licence,85)

w) úrokové příjmy Česko-německého fondu budoucnosti,

x) úrokové příjmy plynoucí orgánu státní správy, samosprávy asubjektu pověřenému Ministerstvem financí zabezpečováním realizace programů pomoci Evropských společenství, ato zvkladu na vkladovém účtu zřízeném pro uložení prostředků poskytnutých České republice Evropskými společenstvími, adále úrokové příjmy plynoucí orgánu státní správy asamosprávy zvkladu na vkladovém účtu zřízeném pro uložení prostředků poskytnutých České republice Světovou bankou, Evropskou bankou pro obnovu arozvoj aEvropskou investiční bankou,

y) úrokové příjmy plynoucí zprostředků veřejné sbírky14e) pořádané kúčelům vymezeným v§15 odst.1 a§20 odst.8,

z) příjem Vinařského fondu stanovený zákonem upravujícím vinohradnictví avinařství,

za) příjem zpodpory od Vinařského fondu,

zb) příjmy plynoucí vsouvislosti svýkonem dobrovolnické služby poskytované podle zvláštního právního předpisu,4h)

zc) příspěvky výrobců nebo provozovatelů solárních elektráren podle zákona upravujícího odpady plynoucí provozovatelům kolektivního systému zajišťujícího zpětný odběr, zpracování, využití aodstranění elektrozařízení nebo oddělený sběr, zpracování, využití aodstranění elektroodpadu, pokud jsou zaregistrováni podle zákona upravujícího odpady; osvobození lze uplatnit za předpokladu použití příspěvků pouze na zpracování elektroodpadů aodpadu ze solárních panelů anezbytných nákladů souvisejících stímto účelem svýjimkou nákladů na zřízení sběrného místa provozovatele solární elektrárny,

zd) ocenění voblasti kultury podle zvláštních právních předpisů12a),

ze) příjmy z

1. podílu na zisku, vyplácené dceřinou společností, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.3, mateřské společnosti,

2. převodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti plynoucí poplatníkovi uvedenému v§17 odst.3 nebo společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky,

zf) příjmy mateřské společnosti při snížení základního kapitálu dceřiné společnosti, ato nejvýše do částky, okterou byl zvýšen vklad společníka nebo jmenovitá hodnota akcie při zvýšení základního kapitálu zvlastních zdrojů společnosti podle zvláštního právního předpisu, byl-li zdrojem tohoto zvýšení zisk společnosti nebo fond vytvořený ze zisku; obdobně se postupuje upříjmů mateřské společnosti zrozpuštění rezervního fondu nebo obdobného fondu dceřiné společnosti,

zg) zisk převáděný řídící nebo ovládající osobě na základě smlouvy opřevodu zisku nebo ovládací smlouvy, jedná-li se opříjmy plynoucí od dceřiné společnosti mateřské společnosti,

zh) příjem mimo stojícího společníka zvyrovnání na základě smlouvy opřevodu zisku nebo ovládací smlouvy, pokud je tento mimo stojící společník mateřskou společností ve vztahu kovládané nebo řízené osobě,

zi) Příjmy zpodílu na zisku, plynoucí od dceřiné společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, mateřské společnosti, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.3, astálé provozovně mateřské společnosti, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.4 aje umístěna na území České republiky. Toto se nevztahuje na podíly na likvidačním zůstatku, vypořádací podíly apodíly na zisku vyplácené dceřinou společností, která je vlikvidaci,

zj) licenční poplatky plynoucí obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, od

1. obchodní korporace, která je daňovým rezidentem České republiky, nebo

2. stálé provozovny obchodní korporace, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, na území České republiky,

zk) úrok zúvěrového finančního nástroje plynoucí obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, od obchodní korporace, která je daňovým rezidentem České republiky, nebo od stálé provozovny obchodní korporace, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, umístěné na území České republiky; úvěrovým finančním nástrojem se pro účely tohoto zákona rozumí závazkový právní vztah, jehož předmětem je vrácení přenechaných nebo poskytnutých peněžních prostředků; úvěrovým finančním nástrojem je vždy

1. úvěr,

2. zápůjčka,

3. dluhopis,

4. vkladní list, vkladový certifikát avklad jim na roveň postavený a

5. směnka, jejímž vydáním získává směnečný dlužník peněžní prostředky.

zl) výnosy zprostředků rezerv uložených na zvláštním vázaném účtu vbance podle zvláštního právního předpisu22a) avýnosy ze státních dluhopisů pořízených zprostředků zvláštního vázaného účtu vbance podle zvláštního právního předpisu22a) avedených na samostatném účtu uČeské národní banky, ve Středisku cenných papírů nebovcentrálním depozitáři, na který Česká republika jednající prostřednictvím Ministerstva financí převede evidence Střediska cenných papírů (dále jen „centrální depozitář“), vpřípadě, stanou-li se příjmem zvláštního vázaného účtu podle zvláštního právníhopředpisu22a),

zm) příjmy Státního ústavu pro kontrolu léčiv aÚstavu pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů aléčiv plynoucí zúkonů vykonávaných podle zvláštního právního předpisu,

zn) příjmy plynoucí jako náhrada za věcné břemeno vzniklé ze zákona nebo rozhodnutím státního orgánu podle zvláštního právního předpisu apříjmy plynoucí jako náhrada za vyvlastnění na základě zvláštního právního předpisu4c),

zo) bezúplatný příjem vlastníka jednotky vpodobě úhrady nákladů na správu domu apozemku vlastníkem jiné jednotky vtomtéž domě nebo osobou, která se stane vlastníkem nově vzniklé jednotky vtomtéž domě,

zp) výnosy zoperací na finančním trhu speněžními prostředky státní pokladny podle právního předpisu upravujícího rozpočtová pravidla.

(2) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) apodle odstavců 8 až 10 se nevztahuje na

a) podíly na zisku vyplácené dceřinou společností, která je vlikvidaci, mateřské společnosti, není-li mateřská společnost společností, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky,

b) příjmy zpřevodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti, pokud je dceřiná společnost poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 aje vlikvidaci.

(3) Pro účely tohoto zákona se rozumí

a) společností, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, obchodní korporace, která není poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 a

1. má některou zforem uvedených vpředpisech Evropských společenství;93) tyto formy uveřejní Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji avinformačním systému sdálkovým přístupem a

2. podle daňových zákonů členských států Evropské unie je považována za daňového rezidenta anení považována za daňového rezidenta mimo Evropskou unii podle ustanovení smlouvy ozamezení dvojího zdanění střetím státem a

3. podléhá některé zdaní uvedených vpříslušném právním předpisu Evropských společenství,93) které mají stejný nebo podobný charakter jako daň zpříjmů. Seznam těchto daní uveřejní Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji avinformačním systému sdálkovým přístupem; za obchodní korporaci podléhající těmto daním se nepovažuje obchodní korporace, která je od daně osvobozena nebo si může zvolit osvobození od daně,

b) mateřskou společností obchodní korporace, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 amá některou zforem uvedených vpředpisech Evropské unie93) nebo formu družstva nebo společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, akterá má nejméně po dobu 12 měsíců nepřetržitě alespoň 10 % podíl na základním kapitálu jiné obchodní korporace,

c) dceřinou společností obchodní korporace, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 amá některou zforem uvedených vpředpisech Evropské unie93) nebo formu družstva, nebo obchodní korporace, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, na jejímž základním kapitálu má mateřská společnost nejméně po dobu 12 měsíců nepřetržitě alespoň 10 % podíl,

d) třetím státem stát, který není členským státem Evropské unie.

(4) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) až zi) apodle odstavce9 lze uplatnit při splnění podmínky 10 % podílu na základním kapitálu, ipřed splněním podmínky 12 měsíců nepřetržitého trvání podle odstavce3, avšak následně musí být tato podmínka splněna. Nebude-li splněna minimální výše podílu 10 % na základním kapitálu nepřetržitě po dobu nejméně 12 měsíců, posuzuje se osvobození od daně podle

a) odstavce 1 písm. zf) až zi) uplatněné poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 jako nesplnění jeho daňové povinnosti ve zdaňovacím období nebo období, za něž je podáváno daňové přiznání, za které bylo osvobození od daně uplatněno,

b) odstavce 1 písm. ze) až zh) uplatněné plátcem daně jako nesplnění povinnosti plátce daně apostupuje se podle §38s.

(5) Osvobození podle odstavce 1 písm. zj) azk) lze uplatnit, pokud

1. plátce úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků apříjemce úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků jsou osobami přímo kapitálově spojenými po dobu alespoň 24 měsíců nepřetržitě po sobě jdoucícha

2. příjemce úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků je jejich skutečným vlastníkem a

3. úroky zúvěrového finančního nástroje nebo licenční poplatky nejsou přičitatelné stálé provozovně umístěné na území České republiky nebo státu, který není členským státem Evropské unie, státem tvořícím Evropský hospodářský prostor nebo Švýcarskou konfederací, a

4. příjemci úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků bylo vydáno rozhodnutí podle §38nb.

Osvobození lze uplatnit ipřed splněním podmínky uvedené vbodě1, avšak následně musí být tato podmínka splněna. Při nedodržení této podmínky se postupuje přiměřeně podle odstavce 4.

(6) Příjemce podílu na zisku, příjmu zpřevodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti, úroků zúvěrového finančního nástroje alicenčních poplatků je jejich skutečným vlastníkem, pokud tyto platby přijímá ve svůj vlastní prospěch anikoliv jako zprostředkovatel, zástupce nebo zmocněnec pro jinou osobu.

(7) Licenčním poplatkem se rozumí platba jakéhokoliv druhu, kterápředstavuje náhradu za užití nebo za poskytnutí práva na užití autorského nebo jiného obdobného práva kdílu literárnímu, uměleckému nebo vědeckému, včetně filmu afilmových děl, počítačového programu (software), dále práva na patent, ochrannou známku, průmyslový vzor, návrh nebo model, plán, tajný vzorec nebo výrobní postup, nebo za výrobně technické aobchodní poznatky (know-how). Licenčním poplatkem se rozumí také příjem za nájem nebo za jakékoliv jiné využití průmyslového, obchodního nebo vědeckého zařízení.

(8) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 1 apísm. zj) azk) lze za podmínek uvedených vodstavcích 3 až 7 pro společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, použít obdobně ipro příjmy vyplácené obchodní korporací, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.3, obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem Švýcarské konfederace, Norska, Islandu nebo Lichtenštejnska; přitom osvobození podle odstavce 1 písm. zj) lze použít počínaje dnem 1. ledna 2011. Při využití osvobození podle tohoto odstavce se použije obdobně ustanovení §25 odst.1 písm. zk).

(9) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) platí ipro příjmy plynoucí poplatníkovi uvedenému v§17 odst.3 aspolečnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, podílu na zisku vypláceného obchodní korporací azpřevodu podílu vobchodní korporaci, pokud tato obchodní korporace

1. je daňovým rezidentem třetího státu, se kterým má Česká republika uzavřenou účinnou smlouvu ozamezení dvojího zdanění, a

2. má právní formu se srovnatelnou právní charakteristikou jako společnost sručením omezeným, akciová společnost nebo družstvo podle zvláštního právního předpisu, a

3. je vobdobném vztahu vůči poplatníkovi, kterému příjmy zpodílu na zisku nebo zpřevodu podílu vobchodní korporaci plynou, jako dceřiná společnost vůči mateřské společnosti za podmínek stanovených vodstavcích 3 a4, a

4. podléhá dani obdobné dani zpříjmů právnických osob, uníž sazba daně není nižší než 12 %, ato alespoň ve zdaňovacím období, vněmž poplatník uvedený v§17 odst.3 opříjmu zpodílu na zisku nebo zpřevodu podílu vobchodní korporaci účtuje jako opohledávce vsouladu se zvláštním právním předpisem20), ave zdaňovacím období předcházejícím tomuto zdaňovacímu období; přitom došlo-li uobchodní korporace kzániku bez provedení likvidace, posuzuje se splnění této podmínky uprávního předchůdce; za obchodní korporaci podléhající takové dani se nepovažuje obchodní korporace, která je od daně osvobozena, nebo si může zvolit osvobození nebo obdobnou úlevu od této daně.

Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) apodle tohoto odstavce lze uplatnit, pokud příjemce příjmu zpodílu na zisku nebo zpřevodu podílu je jejich skutečný vlastník. Výdajem vynaloženým na příjem uvedený vodstavci 1 písm. ze) bodu 2 je vždy nabývací cena tohoto podílu stanovená podle tohoto zákona. Pro stanovení výdajů (nákladů) vynaložených na příjmy (výnosy) osvobozené podle tohoto odstavce se ustanovení §25 odst.1 písm. zk) použije přiměřeně. Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 2 apodle tohoto odstavce nelze uplatnit upodílů vobchodní korporaci, které byly nabyty vrámci koupě obchodního závodu (§23 odst.15).

(10) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 2 apísm. zi) apodle odstavce 9 lze za podmínek uvedených vodstavcích 3, 4 a6 pro obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, použít obdobně ipro společnost, která je daňovým rezidentem Norska, Islandu nebo Lichtenštejnska. Při využití osvobození podle tohoto odstavce se použije obdobně ustanovení §25 odst.1 písm. zk).

(11) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) apodle odstavce 10 nelze uplatnit, pokud dceřiná společnost nebo mateřská společnost

a) je od daně zpříjmu právnických osob nebo obdobné daně osvobozena,

b) si může zvolit osvobození nebo obdobnou úlevu od daně zpříjmů právnických osob nebo obdobné daně, nebo

c) podléhá dani zpříjmů právnických osob nebo obdobné dani se sazbou ve výši 0 %.

(12) Uakciové společnosti sproměnným základním kapitálem tvořící podfondy se podmínky podle odstavce 3 písm. b) ac) posuzují za akciovou společnost apodfondy samostatně.

§19a

Zrušen.

§19b

Osvobození bezúplatných příjmů

(1) Od daně zpříjmů právnických osob se osvobozuje bezúplatný

a) příjem znabytí dědictví nebo odkazu,

b) příjem, pokud kněmu došlo na základě rozhodnutí pozemkového úřadu opozemkových úpravách, vpodobě

1. nabytí vlastnického práva kpozemku,

2. zřízení věcného břemene,

c) příjem znabytí vlastnického práva kpozemku nebo podílu na pozemku podle zákona upravujícího majetek České republiky ajejí vystupování vprávních vztazích, je-li organizační složka státu povinna je bezúplatně převést bytovému družstvu vzniklému před 1. lednem 1992 nebo jeho právnímu nástupci,

d) příjem vpodobě majetkového prospěchu, pokud vúhrnu příjmy ztohoto majetkového prospěchu od téže osoby nepřesáhnou ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, částku 100 000 Kč u

1. vydlužitele při bezúročné zápůjčce,

2. vypůjčitele při výpůjčce a

3. výprosníka při výprose,

e) příjem znabytí majetku zdravotními pojišťovnami pro fondy veřejného zdravotního pojištění.

(2) Od daně zpříjmů právnických osob se osvobozuje bezúplatný příjem

a) obmyšleného zmajetku, který

1. byl do svěřenského fondu vyčleněn pořízením pro případ smrti nebo

2. zvýšil majetek svěřenského fondu pořízením pro případ smrti,

b) poplatníka, který je

1. veřejně prospěšným poplatníkem se sídlem na území České republiky, pokud je nebo bude využit pro účely vymezené v§15 odst.1 nebo §20 odst.8 nebo jeho kapitálové dovybavení,

2. veřejně prospěšným poplatníkem se sídlem na území jiného členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky, je-li jeho právní forma, předmět činnosti azpůsob využití předmětu bezúplatného nabytí obdobný právní formě, předmětu činnosti azpůsobu využití těch poplatníků, jejichž příjmy jsou osvobozeny podle bodu 1,

c) plynoucí do veřejné sbírky, na humanitární nebo charitativní účel,

d) přijatý zveřejné sbírky,

e) členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor.

(3) Osvobození bezúplatných příjmů uvedených vodstavci 2 písm.b) se nepoužije, pokud ho poplatník neuplatní. Rozhodnutí poplatníka ouplatnění nebo neuplatnění osvobození bezúplatných příjmů nelze zpětně měnit.

§20

Základ daně apoložky snižující základ daně

(1) Pro stanovení základu daně platí ustanovení §23 až 33 austanovení odstavců 2 až 6.

(2) Upoplatníka, uněhož dochází ke zrušení slikvidací, je základem daně vprůběhu likvidace ipo jejím ukončení výsledek hospodaření upravený podle §23 až 33.

(3) Má-li dojít uinvestičního fondu ke změně jeho administrátora, je předchozí administrátor povinen tuto změnu oznámit správci daně nejpozději vden, kdy nastane.

(4) Ukomanditní společnosti se základ daně stanovený podle §23 až 33 snižuje očástku připadající komplementářům.

(5) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí základu daně poměrná část základu daně nebo daňové ztráty veřejné obchodní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se společník podílí na zisku veřejné obchodní společnosti.

(6) Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí základu daně poměrná část základu daně nebo daňové ztráty komanditní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se komplementář podílí na zisku komanditní společnosti.

(7) Veřejně prospěšný poplatník svýjimkou obce, kraje, poskytovatele zdravotních služeb, který má oprávnění kposkytování zdravotních služeb podle zákona upravujícího zdravotní služby aprofesní komory apoplatníka založeného za účelem ochrany ahájení podnikatelských zájmů svých členů, kteří nejsou organizací zaměstnavatelů, může základ daně zjištěný podle odstavce 1 snížený podle §34 dále snížit až o30 %, maximálně však o1 000 000 Kč, použije-li prostředky získané touto úsporou na dani ke krytí nákladů (výdajů) souvisejících sčinnostmi, znichž získané příjmy nejsou předmětem daně, ato nejpozději ve 3 bezprostředně následujících zdaňovacích obdobích. Obecně prospěšná společnost aústav musí prostředky získané touto úsporou použít vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) prováděných nepodnikatelských činností. Vpřípadě, že 30 % snížení činí méně než 300000Kč, lze odečíst částku ve výši 300 000 Kč, maximálně však do výše základu daně. Veřejná vysoká škola, obecně prospěšná společnost nebo ústav, které jsou soukromou vysokou školou podle zákona upravujícího vysoké školy, aveřejná výzkumná instituce mohou základ daně zjištěný podle odstavce 1 snížený podle §34 dále snížit až o30%, maximálně však o3 000 000 Kč, použijí-li prostředky získané touto úsporou na dani vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) na vzdělávání, vědecké, výzkumné, vývojové nebo umělecké činnosti avpřípadě, že 30% snížení činí méně než 1000000Kč, mohou odečíst částku ve výši 1 000 000 Kč, maximálně však do výše základu daně.

(8) Od základu daně sníženého podle §34 lze odečíst hodnotu bezúplatného plnění poskytnutého obcím, krajům, organizačním složkám státu, právnickým osobám se sídlem na území České republiky, jakož iprávnickým osobám, které jsou pořadateli veřejných sbírek podle zvláštního zákona,14e) ato na vědu avzdělávání, výzkumné a vývojové účely, kulturu, školství, na policii, na požární ochranu, na podporu aochranu mládeže, na ochranu zvířat ajejich zdraví, na účely sociální, zdravotnické, ekologické, humanitární, charitativní, náboženské pro registrované církve anáboženské společnosti, tělovýchovnéasportovní, apolitickým stranám apolitickým hnutím na jejich činnost, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poskytovateli zdravotních služeb nebo které provozují školy aškolská zařízení azařízení na ochranu opuštěných zvířat nebo ohrožených druhů zvířat, na financování těchto zařízení, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu nebo byly poživateli invalidního důchodu ke dni přiznání starobního důchodu nebo jsou nezletilými dětmi závislými na péči jiné osoby podle zvláštního právního předpisu4j), na zdravotnické prostředky114) nejvýše do částky nehrazené zdravotními pojišťovnami nebo na zvláštní pomůcky podle zákona upravujícího poskytování dávek osobám se zdravotním postižením nejvýše do částky nehrazené příspěvkem ze státního rozpočtu ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání pokud hodnota bezúplatného plnění činí alespoň 2 000Kč.Obdobně se postupuje ubezúplatného plnění na financování odstraňování následků živelní pohromy, ke které došlo na území členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor. Uhmotného nebo nehmotného majetku je hodnotou bezúplatného plnění nejvýše zůstatková cena hmotného majetku (§29 odst.2) nebo hodnota zachycená vúčetnictví podle zvláštního právního předpisu20) uostatního majetku. Vúhrnu lze odečíst nejvýše 10% ze základu daně sníženého podle §34. Do limitů pro tento odpočet se nezapočítávají bezúplatná plnění, která odpovídají uplatněným slevám na dílčím odvodu zloterií ajiných podobných her. Tento odpočet nemohou uplatnit veřejně prospěšní poplatníci.

(9) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí hodnoty bezúplatného plnění, kterou lze odečíst od základu daně podle odstavce 8, ičást hodnoty bezúplatného plnění poskytnutého veřejnou obchodní společností na účely vymezené vodstavci 8, stanovená ve stejném poměru, jako se rozděluje základ daně nebo ztráta podle odstavce 5.

(10) Hodnota bezúplatného plnění poskytnutého komanditní společností na účely vymezené vodstavci 8 se rozděluje na komplementáře akomanditní společnost ve stejném poměru, vjakém se snižuje základ daně podle odstavce 4. Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí hodnoty bezúplatného plnění, kterou lze odečíst podle odstavce 8, ičást hodnoty bezúplatného plnění poskytnutých komanditní společností na účely vymezené vodstavci 8, připadající komplementářům vpoměru, vjakém se rozděluje na jednotlivé komplementáře základ daně nebo ztráta podle odstavce 6.

(11) Základ daně snížený podle odstavců 7 a8 a§34 se zaokrouhlujena celé tisíce Kč dolů.

(12) Ustanovení odstavců 8 až 11 se použije ipro bezúplatné plnění poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám se sídlem nebo bydlištěm na území jiného členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky, pokud příjemce daru aúčel bezúplatného plnění splňují podmínky stanovené tímto zákonem.

§20a

Poplatník daně zpříjmů právnických osob, který je jen část zdaňovacího období základním investičním fondem, rozdělí základ daně (§20 odst.1) snížený opoložky podle §34 spřesností na dny, ato na část

a) připadající na část zdaňovacího období, vníž byl základním investičním fondem, která se zaokrouhluje na celé tisíce Kč dolů,

b) připadající na zbývající část zdaňovacího období, která se zaokrouhluje na celé tisíce Kč dolů.

§20b

Samostatný základ daně

(1) Do samostatného základu daně se zahrnují veškeré příjmy zpodílů na zisku, vypořádacích podílů, podílů na likvidačním zůstatku nebo jim obdobná plnění, ato ve výši včetně daně sražené vzahraničí, plynoucí poplatníkům uvedeným v§17 odst.3 ze zdrojů vzahraničí vpříslušném zdaňovacím období. Do samostatného základu daně se nezahrnují příjmy osvobozené od daně. Jednotlivý příjem zvypořádacího podílu nebo podílu na likvidačním zůstatku anebo zobdobného plnění zahrnovaného do samostatného základu daně se snižuje onabývací cenu podílu na obchodní korporaci. Obdobně se postupuje iupoplatníka uvedeného v§17 odst.4, pokud příjmy zdividend, podílů na zisku, vypořádacích podílů, podílů na likvidačním zůstatku nebo jim obdobná plnění plynoucí ze zahraničí se přičítají jeho stálé provozovně umístěné na území České republiky. Toto ustanovení se nevztahuje na fondy penzijní společnosti.

(2) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti nebo komplementářem komanditní společnosti, je součástí samostatného základu daně ičást příjmů veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti, podle odstavce 1; přitom tato část samostatného základu se stanoví

a) uspolečníka veřejné obchodní společnosti ve stejném poměru, vjakém je rozdělován zisk podle společenské smlouvy, jinak rovným dílem,

b) ukomplementáře komanditní společnosti ve stejném poměru, jakým je rozdělován zisk nebo ztráta komanditní společnosti na tohoto komplementáře podle zvláštního právního předpisu.

§20c

Obchodní majetek poplatníka daně zpříjmů právnických osob

Obchodním majetkem poplatníka daně zpříjmů právnických osob se pro účely daní zpříjmů rozumí veškerý majetek, který

a) mu patří, pokud jde opoplatníka právnickou osobu,

b) kněmu patří, pokud jde opoplatníka, který není právnickou osobou.

§21

Sazba avýpočet daně

(1) Sazba daně činí 19 %, pokud vodstavcích 2 a3 není stanoveno jinak. Daň se vypočte jako součin základu daně sníženého opoložky snižující základ daně aoodčitatelné položky od základu daně zaokrouhleného na celé tisíce Kč dolů a sazby daně.

(2) Sazba daně činí u základního investičního fondu 5%.

(3) Sazba daně činí 0 % ufondu penzijní společnosti nebo uinstituce penzijního pojištění svýjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění.

(4) Sazba daně 15 % se vztahuje na samostatný základ daně podle §20b zaokrouhlený na celé tisícikoruny dolů.

(5) Upoplatníka daně zpříjmu právnických osob, který je pouze část zdaňovacího období základním investičním fondem, se použije sazba daně podle odstavce 2 jen na část základu daně připadající na část zdaňovacího období, ve které byl základním investičním fondem, stanovenou podle §20a.

(6) Pro stanovení daně se použije sazba daně podle předchozích odstavců účinná kprvnímu dni zdaňovacího období nebo období, za něž je podáváno daňové přiznání.

§21a

Zdaňovací období

Zdaňovacím obdobím daně zpříjmů právnických osob je

a) kalendářní rok,

b) hospodářský rok,

c) období od rozhodného dne fúze nebo rozdělení obchodní korporace nebo převodu jmění na společníka do konce kalendářního roku nebo hospodářského roku, ve kterém se přeměna nebo převod jmění staly účinnými, nebo

d) účetní období, pokud je toto účetní období delší než nepřetržitě po sobě jdoucích 12 měsíců.

ČÁST TŘETÍ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

§21b

Obecná společná ustanovení ověcech

(1) Za věc, ato za věc hmotnou amovitou, se pro účely daní zpříjmů považuje také

a) živé zvíře,

b) část lidského těla a

c) ovladatelná přírodní síla, se kterou se obchoduje.

(2) Ustanovení oobchodním závodu se pro účely daní zpříjmů použijí ina část obchodního závodu tvořící samostatnou organizační složku.

(3) Ustanovení tohoto zákona upravující cenné papíry se pro účely daní zpříjmů obdobně použijí ipro zaknihované cenné papíry.

(4) Ustanovení tohoto zákona ojednotce aonemovité věci se použijí obdobně ina jednotku, která je vymezena podle zákona ovlastnictví bytů, spolu se sní spojeným podílem na společných částech domu, apokud je sní spojeno vlastnictví kpozemku, tak ispolu spodílem na tomto pozemku.

(5) Ustanovení upravující zálohu se pro účely daní zpříjmů obdobně použijí ina závdavek.

§21c

Obecná společná ustanovení omajetkových právech

(1) Pro účely daní zpříjmů platí, že při plnění ze svěřenského fondu se nejdříve plní ze zisku fondu aaž poté zostatního majetku fondu.

(2) Bylo-li ujednáno, že idárce bude navzájem obdarován, jedná se pro účely daní zpříjmů okoupi nebo směnu, ato ivzhledem ktomu, oč hodnota plnění jedné strany převyšuje hodnotu plnění druhé strany.

(3) Ustanovení tohoto zákona upravující nájem se použijí ipro pacht.

§21d

Obecná společná ustanovení ofinančním leasingu

(1) Finančním leasingem se pro účely daní zpříjmů rozumí přenechání věci svýjimkou věci, která je nehmotným majetkem, vlastníkem kužití uživateli za úplatu, pokud

a) je při vzniku smlouvy

1. ujednáno, že po uplynutí sjednané doby převede vlastník užívané věci vlastnické právo kní za kupní cenu nebo bezúplatně na uživatele věci, nebo

2. ujednáno právo uživatele na převod podle bodu 1,

b) ke dni převodu vlastnického práva není kupní cena vyšší než zůstatková cena vypočtená ze vstupní ceny evidované uvlastníka, kterou by předmět finančního leasingu měl při rovnoměrném odpisování bez zvýšení odpisu vprvním roce odpisování, svýjimkou případu, že by užívaná věc byla při tomto odpisování již odepsána ve výši 100 % vstupní ceny,

c) je při vzniku smlouvy ujednáno, že po dobu trvání finančního leasingu budou na uživatele převedeny

1. užívací práva kpředmětu leasingu,

2. povinnosti spojené spéčí opředmět leasingu a

3. rizika spojená sužíváním předmětu leasingu a

d) je splněna minimální doba finančního leasingu; doba finančního leasingu se počítá ode dne, kdy byl předmět finančního leasingu uživateli přenechán ve stavu způsobilém obvyklému užívání.

(2) Minimální dobou finančního leasingu je minimální doba odpisování hmotného majetku uvedená v§ 30 odst. 1 nebo doba odpisování podle § 30a nebo 30b vokamžiku uzavření smlouvy. Uhmotného majetku zařazeného vodpisové skupině 2 až 6 podle přílohy č.1 ktomuto zákonu se tato doba zkracuje o6 měsíců.

(3) Na finanční leasing se nevztahují ustanovení tohoto zákona onájmu.

(4) Finanční leasing se pro účely daní zpříjmů považuje od okamžiku uzavření smlouvy ofinančním leasingu za nájem, pokud

a) je finanční leasing předčasně ukončen,

b) po uplynutí sjednané doby nedojde kpřevodu vlastnického práva na uživatele.

(5) Přenechá-li uživatel užívající předmět finančního leasingu tento předmět kužívání jiné osobě za úplatu na základě smlouvy, považuje se tato smlouva pro účely daní zpříjmů za smlouvu onájmu.

§21e

Obecná společná ustanovení oosobách

(1) Bankou se pro účely daní zpříjmů rozumí banka, včetně zahraniční banky.

(2) Za stát se pro účely daní zpříjmů považuje také samostatná jurisdikce, která není státem.

(3) Manželem (manželkou) se pro účely daní zpříjmů rozumí také partner podle zákona upravujícího registrované partnerství.

(4) Společně hospodařící domácností se pro účely daní zpříjmů rozumí společenství fyzických osob, které spolu trvale žijí aspolečně uhrazují náklady na své potřeby.

§ 21f

Použití ustanovení ovkladech usvěřenských fondů, fundací aústavů

(1) Pro účely daní zpříjmů se na vyčlenění majetku do svěřenského fondu azvýšení majetku svěřenského fondu smlouvou nebo pořízením pro případ smrti hledí jako na vklad do obchodní korporace.

(2) Pro účely daní zpříjmů se na vklad avyčlenění majetku do fundace nebo ústavu hledí jako na vklad do obchodní korporace.

§ 21g

Minimální mzda

Minimální mzdou se pro účely daní zpříjmů rozumí měsíční sazba minimální mzdy podle právních předpisů upravujících výši minimální mzdy

a) účinná kprvnímu dni příslušného zdaňovacího období a

b) neupravená sohledem na odpracovanou dobu adalší okolnosti.

§ 21h

Vztah kúčetním předpisům

Upoplatníka, který je účetní jednotkou, jsou příjmy jeho výnosy podle právních předpisů upravujících účetnictví avýdaji jeho náklady podle právních předpisů upravujících účetnictví, svýjimkou poplatníků, kteří účtují vsoustavě jednoduchého účetnictví.

§ 21i

Zvláštní ustanovení ovymezení dividendového příjmu

Pro účely daní zpříjmů se ustanovení opodílech na zisku použijí rovněž na příslušenství investičního nástroje patřícího podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího obezřetnostní požadavky na úvěrové instituce ainvestiční podniky do vedlejšího kapitálu Tier 1.

§22

Zdroj příjmů

(1) Za příjmy ze zdrojů na území České republiky se upoplatníků uvedených v§2 odst.3 a§17 odst.4 považují

a) příjmy zčinností vykonávaných prostřednictvím stálé provozovny,

b) příjmy ze závislé činnosti (zaměstnání) svýjimkou příjmů uvedených vpísmenu f) bodu 2, která je vykonávána na území České republiky nebo na palubách lodí či letadel, které jsou provozovány poplatníky uvedenými v§2 odst.2 a§17 odst.3,

c) příjmy ze služeb svýjimkou provádění stavebně montážních projektů, příjmy zobchodního, technického nebo jiného poradenství, řídicí azprostředkovatelské činnosti aobdobných činností poskytovaných na území České republiky,

d) příjmy zprodeje nemovitých věcí umístěných na území České republiky azpráv snimi spojených,

e) příjmy zužívání nemovitých věcí nebo bytů umístěných na území České republiky,

f) příjmy

1. znezávislé činnosti, např. architekta, lékaře, inženýra, právníka, vědce, učitele, umělce, daňového či účetního poradce apodobných profesí, vykonávané na území České republiky,

2. zosobně vykonávané činnosti na území České republiky nebo zde zhodnocované veřejně vystupujícího umělce, sportovce, artisty aspoluúčinkujících osob, bez ohledu na to, komu tyto příjmy plynou azjakého právního vztahu,

g) příjmy zúhrad od poplatníků uvedených v§2 odst.2 a§17 odst.3. aod stálých provozoven poplatníků uvedených v§2 odst.3 a§17 odst.4, kterými jsou

1. náhrady za poskytnutí práva na užití nebo za užití předmětu průmyslového vlastnictví, počítačových programů (software), výrobně technických ajiných hospodářsky využitelných poznatků (know-how),

2. náhrady za poskytnutí práva na užití nebo za užití práva autorského nebo práva příbuzného právu autorskému,

3. podíly na zisku, vypořádací podíly, podíly na likvidačním zůstatku obchodních korporací ajiné příjmy zdržby kapitálového majetku, ačást zisku po zdanění vyplácená tichému společníkovi. Za podíly na zisku se pro účely tohoto ustanovení považuje izjištěný rozdíl mezi sjednanou cenou acenou obvyklou na trhu (§23 odst.7) adále úroky, které se neuznávají jako výdaj (náklad) podle §25 odst.1 písm. w) azl), svýjimkou zjištěného rozdílu usjednaných cen aúroků hrazených daňovému rezidentovi jiného členského státu Evropské unie nebo jiného státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky nebo Švýcarské konfederace; podílem na zisku je iplnění ze zisku svěřenského fondu,

4. úroky ajiné výnosy zposkytnutých úvěrových finančních nástrojů aobdobné příjmy plynoucí zjiných obchodních vztahů, zvkladů azinvestičních nástrojů podle zvláštního právního předpisu, upravujícího podnikání na kapitálovém trhu,

5. příjmy zužívání movité věci nebo její části umístěné na území České republiky,

6. odměny členů orgánů právnických osob bez ohledu na to, zjakého právního vztahu plynou,

7. příjmy zprodeje movitých věcí, které jsou vobchodním majetku stálé provozovny, investičních nástrojů podle zvláštního právního předpisu, upravujícího podnikání na kapitálovém trhu, neuvedených pod písmenem h), majetkových práv registrovaných na území České republiky,

8. výhry vloteriích, sázkách ajiných podobných hrách, výhry zreklamních soutěží aslosování, ceny zveřejných soutěží aze sportovních soutěží,

9. výživné adůchody,

10. příjmy plynoucí společníkovi obchodní společnosti vsouvislosti se snížením základního kapitálu,

11. příjmy zúhrad pohledávky nabyté postoupením,

12. sankce ze závazkových vztahů,

13. příjmy ze svěřenského fondu,

14. bezúplatné příjmy,

h) příjmy zpřevodu podílů vobchodních korporacích, které mají sídlo na území České republiky,

i) příjmy zprodeje obchodního závodu umístěného na území České republiky.

(2) Stálou provozovnou se rozumí místo kvýkonu činností poplatníků uvedených v§2 odst.3 a§17 odst.4 na území České republiky, např. dílna, kancelář, místo ktěžbě přírodních zdrojů, místo prodeje (odbytiště), staveniště. Staveniště, místo provádění stavebně montážních projektů adále poskytování činností aslužeb uvedených vodstavci 1 písm. c) af) bod 1 poplatníkem nebo zaměstnanci či osobami pro něho pracujícími se považují za stálou provozovnu, přesáhne-li jejich doba trvání šest měsíců vjakémkoliv období 12 kalendářních měsíců po sobě jdoucích. Jestliže osoba jedná na území České republiky vzastoupení poplatníka uvedeného v§2 odst.3 a§17 odst.4 amá aobvykle zde vykonává oprávnění uzavírat smlouvy, které jsou závazné pro tohoto poplatníka, má se za to, že tento poplatník má stálou provozovnu na území České republiky, ato ve vztahu ke všem činnostem, které osoba pro poplatníka na území České republiky provádí.

(3) Příjem společníka veřejné obchodní společnosti, komplementáře komanditní společnosti nebo společníka společnosti, který je daňovým nerezidentem, plynoucí zúčasti vtéto obchodní korporaci nebo společnosti azúvěrového finančního nástroje poskytnutého této obchodní korporaci nebo společnosti se považuje za příjem dosahovaný prostřednictvím stálé provozovny. Pro zajištění daně zpříjmů společníka veřejné obchodní společnosti nebo komplementáře komanditní společnosti platí ustanovení §38e odst.3.

(4) Příjmem podle odstavce 1 se rozumí inepeněžní plnění přijaté poplatníkem.

§23

Základ daně

(1) Základem daně je rozdíl, okterý příjmy, svýjimkou příjmů, které nejsou předmětem daně, apříjmů osvobozených od daně, převyšují výdaje (náklady), ato při respektování jejich věcné ačasové souvislosti vdaném zdaňovacím období; rozdíl se upraví podle tohoto zákona.

(2) Pro zjištění základu daně se vychází

b) zrozdílu mezi příjmy avýdaji upoplatníků, kteří nevedou účetnictví.

(3) Výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy avýdaji podle odstavce 2

a) se zvyšuje o

1. částky neoprávněně zkracující příjmy,

2. částky, které nelze podle tohoto zákona zahrnout do výdajů (nákladů),

7. částku zrušené rezervy, jejíž způsob tvorby avýši pro daňové účely stanoví zvláštní právní předpis,22a) upoplatníka, který nevede účetnictví,

13. částku, okterou byl snížen základ daně podle §34 odst.9 a10 vpředchozích zdaňovacích obdobích, pokud poplatník pohledávku vzniklou ztitulu postoupení majetkového podílu dále postoupil,

Společný systém zdanění při převodu obchodního závodu, výměně podílů, fúzi arozdělení

§23a

Převod obchodního závodu na obchodní korporaci

§23b

Výměna podílů

§23c

Fúze arozdělení obchodních korporací

§23d

Výdaje (náklady) vynaložené na dosažení, zajištění audržení příjmů

§24

§24a

Závazné posouzení způsobu rozdělení výdajů (nákladů), které nelze přiřadit pouze ke zdanitelným příjmům

§24b

Závazné posouzení poměru výdajů (nákladů) spojených sprovozem nemovitosté věci používané zčásti kčinnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, anebo knájmu azčásti ksoukromým účelům, které lze uplatnit jako výdaj (náklad) na dosažení, zajištění audržení příjmů

§25

Odpisy hmotného majetku

§26

§27

§28

§29

§30

1

3 roky

2

§30a

Mimořádné odpisy

§30b

Odpisy hmotného majetku využívaného kvýrobě elektřiny zeslunečního záření

§31

§32

§32a

Odpisy nehmotného majetku

§32b

Pacht obchodního závodu

§32c

Nepeněžité vklady ze zahraničí

§32d

§33

§33a

Závazné posouzení skutečnosti, zda je zásah do majetku technickým zhodnocením

§34

Položky odčitatelné od základu daně

§34a

Výše odpočtu na podporu výzkumu avývoje

§34b

Výdaje vynaložené na výzkum avývoj zahrnované do odpočtu

§34c

Projekt výzkumu avývoje

§34d

Odpočet na podporu výzkumu avývoje uspolečníků osobních obchodních společností

§34e

Závazné posouzení výdajů vynaložených na výzkum avývoj zahrnovaných do odpočtu

§34f

§34g

Odpočet na podporu pořízení majetku na odborné vzdělávání

§34h

Odpočet na podporu výdajů vynaložených na žáka nebo studenta

§35

Sleva na dani

§35a

§35b

§35ba

Slevy na dani pro poplatníky daně zpříjmů fyzických osob

§ 35bb

Sleva za umístění dítěte

§35c

Daňové zvýhodnění pro poplatníky daně zpříjmů fyzických osob

§35ca

§35d

§36

Zvláštní sazba daně

§37

§37a

§37b

§37c

§37d

§37e

Přeměny jiných poplatníků než obchodních korporací

§38

§38a

Zálohy

§38b

Minimální výše daně

§38c

Plátce daně

§38d

Daň vybíraná srážkou podle zvláštní sazby daně

§38e

Zajištění daně

§38f

Vyloučení dvojího zdanění příjmů ze zahraničí

§38fa

Platební zprostředkovatel

ČÁST ČTVRTÁ

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO VYBÍRÁNÍ DANĚ ZPŘÍJMŮ

Zvláštní ustanovení pro vybírání daně zpříjmů fyzických osob

§38g

Daňové přiznání kdani zpříjmů fyzických osob

§38ga

Daňové přiznání podávané osobou spravující pozůstalost

§38gb

Daňové přiznání vinsolvenčním řízení

§38h

Vybírání aplacení záloh na daň adaně zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti

§38ha

Solidární zvýšení daně uzálohy

§38ch

Roční zúčtování záloh na daň zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti adaňového zvýhodnění

§38i

Opravy na dani zpříjmů ze závislé činnosti vybírané srážkou formou záloh

§38j

Povinnosti plátců daně zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti

§38k

Uplatnění nezdanitelných částek ze základu daně zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti, slevy na dani podle §35ba adaňového zvýhodnění

§38l

Způsob prokazování nároku na odečet nezdanitelné části základu daně, slevy na dani podle §35ba adaňového zvýhodnění zpříjmů fyzických osob ze závislé činnosti uplátcedaně

§38m

Daňové přiznání kdani zpříjmů právnických osob za zdaňovací období

§38ma

Daňové přiznání kdani zpříjmů právnických osob za období, za které se podává daňové přiznání

§38mb

Výjimky zpovinnosti podat daňové přiznání kdani zpříjmů právnických osob

§38mc

Výjimka zoznamovací povinnosti

§38n

Daňová ztráta

§38na

§38nb

Rozhodnutí opřiznání osvobození příjmů zlicenčních poplatků aúroků zúvěrového finančního nástroje

§38nc

Závazné posouzení způsobu, jakým byla vytvořena cena sjednávaná mezi spojenými osobami

§ 38o

Zvláštní ustanovení opokutě za opožděné tvrzení daně

§38p

Zvláštní ustanovení openále

§38r

§38s

§38t

§38u

§ 38v

Oznámení oosvobozených příjmech fyzických osob

§ 38w

Pokuta za neoznámení osvobozeného příjmu

ČÁST PÁTÁ

REGISTRACE

§39

Registrační povinnost poplatníka daně zpříjmů fyzických osob

§39a

Registrační povinnost poplatníků daně zpříjmů právnických osob

§39b

Registrační povinnost plátce daně

ČÁST ŠESTÁ

PRAVOMOCI VLÁDY AMINISTERSTVA FINANCÍ

§39p

Pravomoci vlády

§39q

Pravomoci Ministerstva financí

ČÁST SEDMÁ

PŘECHODNÁ AZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

§40

§41

§42

Účinnost

Příloha č.1 kzákonu č.586/1992Sb.

Třídění hmotného majetku do odpisových skupin

Příloha č.2 kzákonu č.586/1992Sb.

Postup při přechodu zvedení účetnictví na daňovou evidenci zhlediska daně zpříjmů fyzických osob

Příloha č.3 kzákonu č.586/1992Sb.

Postup při přechodu zdaňové evidence na vedení účetnictví zhlediska daně zpříjmů fyzických osob

ODKAZY:

VYBRANÁ USTANOVENÍ ZNOVEL ZÁKONA ODANÍCH ZPŘÍJMŮ

Článek VI zákona č.323/1993 Sb. zní:

Čl. VI

Čl. III zákona č.259/1994 Sb., ve znění zákona č.32/1995 Sb. azákona č.149/1995 Sb., zní:

Čl. III.

Přechodná azávěrečná ustanovení

Čl. Vzákona č.149/1995 Sb., ve znění zákona č.248/1995 Sb., zní:

Čl. V

Přechodná ustanovení kčl. I

Čl. II zákona č.316/1996 Sb., zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.210/1997 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. III zákona č.168/1998 Sb. zní:

Čl. III

Závěrečné ustanovení

Čl. II zákona č.333/1998 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. Vzákona č.333/1998 Sb. zní:

Čl. V

Účinnost

Čl. III bod 8 přechodných ustanovení zákona č.170/1999 Sb. druhá věta zní:

Čl. Vzákona č.17/2000 Sb. zní:

Čl. V

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.492/2000 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

§ 34 zákona č. 117/2001 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č.453/2001 Sb. zní:

Přechodné ustanovení kčásti druhé

Čl.Vzákona č.260/2002 zní:

Přechodná ustanovení

Čl. XVI zákona č.308/2002 Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.575/2002 Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.438/2003 Sb. zní:

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. VI zákona č.47/2004 Sb. zní:

Přechodné ustanovení

Čl. Vzákona č.280/2004 Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.669/2004 Sb. ve znění zákona č.545/2005Sb. zní:

Přechodná ustanovení

Čl. VII zákona č. 217/2005 Sb. zní:

Čl. VII

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 545/2005 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č. 552/2005 Sb.

Přechodné ustanovení kčl. III

Čl. XXI zákona č. 56/2006 Sb.

Přechodná ustanovení kČl. XXI

Čl. IV zákona č. 29/2007 Sb.

Přechodné ustanovení kČl. IV

Čl. II zákona č. 67/2007 Sb.

Přechodné ustanovení kČl. II

Čl. Vzákona č. 159/2007 Sb.

Přechodné ustanovení kČl. V

Čl. II zákona č. 261/2007 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. XXXV zákona č. 296/2007 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. X zákona č. 126/2008 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č. 482/2008 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 2/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. Vzákona č. 87/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č. 216/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č. 289/2009 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. VII zákona č. 303/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. VII

Čl. III zákona č. 304/2009 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 326/2009 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. III zákona č. 362/2009 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 346/2010 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. XIII zákona č.188/2011 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č.370/2011 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. IV zákona č. 192/2012 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č. 500/2012 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. II zákona č.458/2011Sb.

Čl. II

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č.44/2013Sb.

Čl. IV

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č.80/2013Sb.

Čl. II

Přechodné ustanovení

Čl. II zákonného opatření Senátu č.344/2013Sb.

Čl. II

Přechodná ustanovení

§ 31 zákona č. 247/2014 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. II zákona č. 267/2014 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. IV zákona č. 84/2015 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl. III zákona č. 127/2015 Sb.

Přechodné ustanovení

Čl IV zákona č. 221/2015 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. VI zákona č. 377/2015 Sb.

Přechodná ustanovení

Table of Contents

Úvod

Významné změny zákona o daních z příjmů

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů,