Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Lucia Mazúchová, PhD., Mgr. Erika Maskálová, PhD., Mgr. Dominika Divoková

Úspěšné kojení
Sebeúčinnost matek

Překlad:
Ludmila Míčová

Recenzenti:
Mgr. Michaela Galková, PhD.
Doc. MUDr. Milan Kuchta, CSc., mim. prof.
Prof. PhDr. et Bc. Ľudmila Matulníková, PhD.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2022
Design Photo © Grada Publishing, a.s., 2022
Fotografie na obálce Martina Ďuričková

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 8597. publikaci
Odpovědná redaktorka Karla Hejduková
Sazba a zlom Josef Lutka
Počet stran 104
1. vydání, Praha 2022

Vytiskla TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-271-4330-6 (ePub)
ISBN 978-80-271-4329-0 (pdf)
ISBN 978-80-271-3390-1 (print)

Předmluva

Význam kojení je v odborné literatuře dostatečně prokázán, proto je důležité zaměřit se na jeho ochranu, propagaci a podporu optimálních postupů napomáhajících k úspěšnému kojení.

Kojení představuje biokulturní chování a je smysluplnou součástí rodičovství. Úspěšné kojení by mělo být celosvětovou prioritou v oblasti veřejného zdraví. Investice do podpory kojení mohou prokázat vysoké ekonomické přínosy z hlediska úspor zdravotnického systému a ekonomické produktivity. Přirozená praxe kojení je známá jako jedna z efektivních strategií prevence nemocí 21. století, které podporují zdraví.

Neexistuje jediný osvědčený recept, který zaručí úspěšné kojení. Přestože je kojení instinktivní, jedná se o citlivý multifaktoriální proces. Úspěšné kojení závisí nejen na fyziologických faktorech, ale také na sociálních, psychických podmínkách matky a na její sebeúčinnosti.

K napsání monografie byly autorky inspirovány přibývajícím růstem nových poznatků a jejich žádanou implementací do praxe pro dosažení úspěšnosti žen v kojení.

Monografie analyzuje a sumarizuje teoretické poznatky týkající se úspěšného kojení a předkládá i nové poznatky získané vlastním výzkumem, které mají potenciál přispět k formování teoretických konceptů při vytváření komplexnějších a efektivnějších způsobů podpory kojení.

Rády bychom poděkovaly všem recenzentům knihy: prof. PhDr. et Bc. Ľudmile Matulníkové, PhD., doc. MUDr. Milanovi Kuchtovi, CSc., mim. prof.,Mgr.Michaele Galkové, PhD., IBCLC, kteří cennými připomínkami pomohli k upřesnění, obohacení textu a k finální verzi monografie.

Naše upřímné poděkování patří také profesionální laktační poradkyni Bc. Lenke Kmeťové, která věnovala čas přečtení rukopisu a na základě svých dlouholetých zkušeností podnětnými komentáři přispěla k obohacení konečné podoby této publikace.

Díky patří také našim respondentkám, které se zapojily do výzkumné studie.

Děkujeme firmám Medela a Alfamedica za jejich finanční podporu.

Velké poděkování patří také Mgr. Vlastě Wirthové, vedoucí redaktorce zdravotnické redakce pro nelékařské zdravotnické obory vydavatelství Grada Publishing a.s., za její ochotu a pomoc při vydání monografie.

Na závěr děkujeme i našim rodinám za podporu během psaní publikace.

autorky

Úvod

Předkládaná monografie představuje komplexní a ucelený přehled o problematice kojení se zaměřením na úspěšné kojení z hlediska nejnovějších poznatků. Zvláště se věnuje sebeúčinnosti matek v kojení, která představuje atraktivní a významnou oblast bádání s výrazným potenciálem pro úspěšné kojení. Integrace strategií pro zvýšení sebeúčinnosti matek v tento přirozený proces může být nápomocná ve zlepšování výlučného a dlouhodobého kojení.

Obsah monografie je rozdělen do šesti kapitol, které se člení na podkapitoly. První kapitola se zabývá významem kojení pro dítě, matku a jejich vztahovou vazbu. Druhá kapitola popisuje management kojení, zvláště management ve včasném poporodním období, zabývá se technikami a indikátory efektivního kojení i odstříkáváním a uskladňováním mateřského mléka. Třetí kapitola se věnuje problémům při kojení a jejich řešení. V podkapitolách se řeší problémy s bradavkami, zablokovaný mlékovod, zánět prsu, nadprodukce a nedostatek mateřského mléka. Čtvrtá kapitola se zaměřuje na některé významné faktory související s kojením jako přípravou na kojení v prenatálním období, podporou bondingu po porodu, rooming in péči a psychosociální podporou. Pátá kapitola přináší poznatky o sebeúčinnosti, prezentuje teorii sebeúčinnosti a podrobněji vysvětluje sebeúčinnost matek ve vztahu ke kojení. Šestá kapitola s názvem „Zkoumání zkušeností žen s kojením, jejich sebeúčinnost a související prediktory“ zaznamenává cíle výzkumné studie, popis výzkumného souboru, metodiku, výsledky a diskusi. V závěru jsou shrnuty výsledky studie a navržena doporučení pro praxi, která by mohla být východiskem pro tvorbu standardních postupů v problematice kojení, čímž se zajistí poskytování komplexních a jednotných informací zdravotnickými pracovníky, kteří poskytují prenatální, intrapartální a postpartální péči s cílem podpory úspěšného dlouhodobého kojení s respektováním doporučení WHO/UNICEF.

Monografie je určena odborné veřejnosti, sestrám, porodním asistentkám, profesionálním laktačním konzultantům, lékařům (gynekologové, porodníci, neonatologové), psychologům, jakož i pedagogům podílejícím se na profesionální přípravě sester a porodních asistentek, neboť odborná příprava a vzdělávání jsou prvkem pro zajištění efektivního kojení v dlouhodobém časovém horizontu. Publikace může být přínosem i pro laické laktační poradkyně, pro studenty porodní asistence, ošetřovatelství, medicíny v pregraduální a postgraduální přípravě i pro laickou veřejnost se zájmem o vědecky ověřené informace o kojení.

1Význam kojení

Kojení je fyziologický, normální anenahraditelný způsob výživy dítěte. Mateřské mléko je optimálním zdrojem výživy aochrany pro novorozence amá prokázané zdravotní přínosy pro kojence ajejich matky. Kdosažení optimalizace všech zdravotních přínosů navrhuje Světová zdravotnická organizace (WHO) výlučné kojení během prvních 6 měsíců apokračující kojení do věku 2 let nebo později (WHO, 2009). Vsoučasnosti ve světě prevalence výlučného kojení ukojenců ve věku 0–6 měsíců nepřesahuje 38 %. To nesplňuje globální cíl Světového shromáždění pro zdraví voblasti výživy do roku 2025, který požadoval zvýšení globálního podílu výlučného kojení během prvních 6 měsíců na nejméně 50 % (Economou et al., 2021). Podle Národního centra zdravotnických informací (NCZI, 2020) bylo za rok 2020 na Slovensku evidováno 56,4 % plně kojených dětí. Ikdyž se jedná ovíce než 50 %, nelze se spokojit, protože stále je možné co zlepšovat. Oproti roku 2019, ve kterém bylo 57,2 % plně kojených dětí, zaznamenáváme pokles, což by mělo vést kzamyšlení azvýšené podpoře kojení. Chybí nám však údaje ovýlučně (exkluzivně) kojených dětech, jelikož se tyto údaje neevidují.

Je třeba zdůrazňovat, že kojení je přínosné pro zdraví matek adětí vkrátkodobém idlouhodobém horizontu (Govoni et al., 2019) azlepšuje jejich kvalitu života (Dieterich et al., 2013). Govoni et al. (2019) poukazuje na důležitost výhradního adlouhodobého kojení při podpoře zdraví spozitivními účinky ve smyslu fyzického, psychologického, sociálního ahospodářského blaha matek, dětí, rodin, komunity asystému zdravotní péče. Výhody kojení přesahují ideální vlastnosti samotného mateřského mléka. Komplex výživových, environmentálních, sociálně-ekonomických, psychologických agenetických interakcí vytváří masivní seznam výhod kojení pro zdravotní výsledky kojeného dítěte akojící matky (Shamir, 2016). Včasné zahájení kojení vprvní hodině života představuje základ pro optimální kojení, usnadňuje emoční spojení matky anovorozence amá pozitivní vliv na trvání výlučného kojení (Liben, Yesuf, 2016).

Význam kojení je spojen se sníženou morbiditou dětí. Optimální kojení až do věku 2 let má potenciál zabránit 800 000 úmrtím dětí mladších pěti let ročně (Black et al., 2013). Také Liben, Yesuf (2016) uvádějí, že zásahy, které podpoří včasné zahájení kojení, mohou mít za následek významné snížení úmrtnosti novorozenců.

Kojení je zároveň potenciálním ekonomickým aenvironmentálním přínosem pro komunity (Binns et al., 2016). Je šetrné kživotnímu prostředí, při výrobě aspotřebě nezanechává ekologickou stopu (Brahm, Valdés, 2017).

1.1Význam kojení pro dítě

Dlouhodobé kojení má pro zdraví dítěte mnoho benefitů, což potvrzují mnohé systematické přehledové studie ametaanalýzy.

Mateřské mléko je nejvhodnější výživa pro dítě, je přirozená alehce stravitelná. Obsahuje proteiny, sacharidy, lipidy, množství enzymů, imunoglobulinů, bílých krvinek alátek, které dítě potřebuje akteré představují velký benefit pro jeho imunitní systém.

Horta et al. (2013) vsystematické přehledové studii uvádí, že jakékoli kojení (výlučné nebo částečné) snižuje riziko hospitalizace aúmrtnosti dětí zdůvodu respiračních onemocnění. Bylo prokázáno, že kojené děti mladší 1 roku, které byly výlučně kojeny 4 měsíce avíce, měly celkově snížené riziko hospitalizace vdůsledku infekcí dolních cest dýchacích ve srovnání skojenci, kteří dostávali umělou výživu (Palmeira, Carneiro, 2016; Roztočil akol., 2017). Ve studiích Ip et al. (2007), Victora et al. (2016) bylo zjištěno, že kojení nejméně 3 měsíce mělo souvislost se snížením rizika vzniku astmatu. Současná doporučení uvádějí jednoznačnou úlohu kojení vprevenci alergických onemocnění. Byl prokázán pozitivní efekt kojení ualergických dětí hlavně během prvních 4 měsíců života, ato zejména na výskyt potravinové alergie aekzému. Pozitivní efekt kojení je také udětí bez atopické anamnézy vrodině (Abaffyová et al., 2011). Bylo prokázáno, že trvání výlučného kojení minimálně 2 měsíce souviselo se sníženým rizikem náhlého úmrtí kojenců (Hauck et al., 2011). Ve studiích Horta et al. (2013), Duijts et al. (2010), Ip et al. (2007) se kojení prokázalo jako významná ochrana proti nemocnosti aúmrtnosti na průjem. Výlučné kojení do věku 4 měsíců bylo spojeno svýznamným snížením infekcí gastrointestinálního traktu, což potvrzují studie Gribble (2011), Duijts et al. (2010). Děti, které byly kojeny více než 4 nebo 6 měsíců vporovnání sdětmi kojenými kratší dobu, měly významně snížené riziko výskytu akutního zánětu středního ucha (Bowatte et al., 2015). Branger et al. (2019), Tham et al. (2015) uvádějí, že riziko vzniku zubního kazu je nižší, pokud je dítě kojeno do 12 měsíců. Nejnovější doporučení pediatrických astomatologických společností navíc doporučují kojení do věku 2 let, přičemž navrhují, aby kojení bylo ustarších dětí doprovázeno sčištěním zubů, zlepšením výživy ase sníženou frekvencí konzumace sladkých jídel. Peres et al. (2015) zjistil, že kojení snižuje riziko výskytu malokluze (nesprávného/chybného skusu). Děti, které byly výlučně kojeny od 3 do 6 měsíců věku, vykazovaly o41 % a72 % nižší prevalenci malokluze než ty, které nikdy nebyly kojeny. Kojenci, kteří byli kojeni delší dobu, měli o60 % menší pravděpodobnost vzniku malokluze vporovnání stěmi, kteří byli kojeni kratší dobu (méně než 6 měsíců). IParker, Chia (2020) uvádějí, že kojení usnadňuje optimální vývoj čelistí achrupu, čímž brání vzniku malokluze. Navzdory těmto tvrzením jsou důkazy nejednoznačné avětšina studií má nízkou kvalitu ahodnotí jen mléčný chrup. Další studie potvrdily, že kojení snižuje výskyt nekrotizující enterokolitidy upředčasně narozených dětí. Nekrotizující enterokolitida je jedno znejzávažnějších onemocnění vyskytujících se zejména unovorozenců snízkou porodní hmotností (< 1500 g) au předčasně narozených novorozenců, unichž je riziko fatálních následků až 15 % (Perháčová, 2017). Předčasně narozené děti krmené umělou výživou mají až 2,4krát vyšší riziko vzniku tohoto onemocnění než výlučně kojené děti (Stuebe, 2009). Na novorozeneckých jednotkách intenzivní péče, kde se upředčasně narozených dětí používá mléko odstříkané matkou nebo mateřské mléko od dárce, je výskyt nekrotizující enterokolitidy výrazně snížen (Herrmann, Carroll, 2014; Ip et al., 2007). Horta et al. (2015) na základě systematického přehledu zjistil, že kojení souviselo se sníženou obezitou vdětství, vdospívání av dospělosti. Také kojení přispívá ke snížení rizika diabetes mellitus vdospělosti ave stáří (Pereira et al., 2014). Metaanalýzou 17 studií se prokázalo, že kojení delší než 6 měsíců má vliv na snížení rizika dětské leukemie (Amitay, Keinan-Boker, 2015). Kojení napomáhá ik rozvoji artikulace díky pohybům úst, čelisti, jazyka během sání (Pires et al., 2012). Pozitivně působí na citový apsychický vývoj dítěte. Studie potvrzují, že déle trvající kojení je spojeno slepší výkonnou funkcí asociálními kompetencemi, sprevencí sociálních problémů alepším celkovým psychosociálním zdravím (Oddy et al., 2010; Lind et al., 2014). Podle Tasnim (2014) se během kojení výrazně zvyšuje míra vzájemného dotyku, taktilní stimulace mezi matkou adítětem, což má pozitivní vliv na kognitivní apsychologický vývoj, chování asociální adaptaci.

1.2Význam kojení pro matku

Kojení má důležitý význam také pro zdraví matky. Napomáhá postupnými hormonálními afyziologickými změnami kzotavování se ztěhotenství (Kippley, 2009). Oxytocin uvolňovaný během laktace ovlivňuje také hladké svaly dělohy. Involuce dělohy kojících žen probíhá rychleji alochie odcházejí plynuleji (Amelia et al., 2019). Oxytocin kontrahuje dělohu po porodu atím redukuje krvácení. Kontrakce mohou způsobovat během prvních dnů bolest při kojení (WHO, 2009).

Dlouhodobé kojení reguluje ovulaci amenstruaci. Pozastavení menstruačních cyklů je přirozený způsob oddálení těhotenství hned po porodu. Laktační amenorea je fyziologické období po porodu ukojících žen. Kojení podporuje sekreci prolaktinu, který zase tlumí sekreci GnRH ajeho působení vhypofýze aantagonizuje působení gonadotropinů na vaječníky, což zabraňuje ovulaci (Polhodek, 2014).

Výlučné kojení 6 měsíců nebo déle je spojeno slaktační amenoreou azvýšeným odstupem od těhotenství, což potvrzuje několik studií (Van der Wijdenn, Manion, 2015; Chowdhury et al., 2015; Kramer, Kakuma, 2012).

Systematické přehledy ametaanalýzy poukazují na ochranný účinek kojení proti rakovině prsu. Kojení méně než 12 měsíců mělo souvislost se sníženým rizikem karcinomu prsou (Chowdhury et al., 2015; Unar-Munguía et al., 2017). Také vsystematickém přehledu se uvádí ochranný účinek kojení proti rakovině vaječníků. Čím déle kojení trvá, tím je jeho ochranný účinek větší (Chowdhury et al., 2015). Prokázalo se, že ženy, které kojily 6–12 měsíců, měly 30% snížení rizika karcinomu ovarií vporovnání se ženami, které nekojily (Li et al., 2014).

Vmetaanalýze šesti kohortových studií byla prokázána vsouvislosti skojením ochrana před diabetes mellitus 2. typu umatek, které kojily alespoň jeden rok (Aune et al., 2014). Studie potvrzují, že každým rokem kojení se snižuje iriziko metabolického syndromu (Suliga et al., 2020; Gunderson, 2014; Ram et al., 2008).

Také byla prokázána souvislost mezi kojením asníženým rizikem kardiovaskulárních onemocnění matky (Schwarz et al., 2009; Natland et al., 2012; Nguyen et al., 2017). Ženy, které kojily déle než 12 měsíců vživotě, měly nižší výskyt hypertenze, cukrovky, hyperlipidemie nebo kardiovaskulárních onemocnění (Schwarz et al., 2008). Zjistilo se, že ženy ve věku 50 let nebo mladší, které nikdy nekojily, měly vyšší prevalenci hypertenze, obezity acukrovky (Natland et al., 2012).

Duan et al. (2017) ve své metaanalýze zjistil, že kojení snižuje riziko osteoporotické zlomeniny. Kojení do 12 měsíců po porodu snižuje riziko vzniku osteoporózy vpozdějším věku anaopak kojení déle než 12 měsíců riziko osteoporózy zvyšuje (Yan et al., 2019).

Další studie potvrzují, že výlučné kojení snižuje riziko poporodní deprese (Campbell et al., 2019; Chowdhury et al., 2015; Hamdan, Tamim, 2012). Iukončení kojení může souviset snásledným vznikem deprese (Nishioka et al., 2011).

1.3Význam kojení pro vztahovou vazbu

Vztahová vazba je emoční, reciproční propojení mezi matkou ajejím dítětem. Můžeme oní mluvit také jako otendenci kojenců vázat se na konkrétní vztahovou osobu, která se oněj stará (vběžném případě je to matka), udržovat si její blízkost adostupnost (Hašto, 2011). Vztahová vazba matky sdítětem se začíná vytvářet již vprenatálním období (Karakoça, Ozkanb, 2017) apokračuje po narození. Za nejdůležitější fázi pro vytvoření silné kvalitní vazby mezi matkou adítětem se považuje senzitivní období následující bezprostředně po porodu, které lze podpořit bondingem, tzn. kontaktem kůže na kůži (skin to skin contact, SSC) (Klaus et al., 1995). Podpora bondingu po porodu je významným pokračováním procesu prenatální vazby afyzické abehaviorální závislosti mezi matkou adítětem.

Vsedmdesátých letech 20. století Klaus aKennel (1976) definovali pojem bonding jako vytvoření fyzického aemocionálního vztahu mezi dítětem arodiči, zejména však vztahovou osobou. Jedná se otrvalou emocionální reakci, která je umatky přirozeně vyvolána kontaktem snovorozencem. Tvoří základ pro vývoj dalších citových vztahů. Jedná se oproces vytváření láskyplné vazby, který je podporován biologickými, imunologickými, fyziologickými apsychologickými procesy, což má pro oba nenahraditelnou hodnotu (Mrowetz, Premská, 2013).

První hodina života novorozence mimo dělohu je citlivým obdobím, kdy se dítě poprvé setká srodiči avytváří se rodina. Toto je celoživotní událost, do které zasahujeme co nejméně akterá by neměla být přerušována. Výjimkou je nežádoucí zdravotní stav matky adítěte. Je to vzácný čas, který by měl být ctěn achráněn vždy, když je to možné (Phillips, 2013). Podle studie Takács et al. (2020) ičasné poporodní týdny představují důležité období ve vývoji mateřského pouta. Bicking Kinsey, Hupcey (2013) uvádějí, že rozhodujícím obdobím při formování mateřské vazby je první poporodní rok.

Bezpečná vztahová vazba je kriticky důležitá pro psychické zdraví dítěte, neboť vede kposilování adaptačních schopností, efektivních strategií pro zvládání stresu akvalitního sociálního fungování. Rovněž je důležitá ipro somatické zdraví dítěte, protože má pozitivní vliv na afektivní, neuroendokrinní apsychosomatické regulace iimunitu (Hrubý, 2017). Zdravý vývoj dítěte je ve velké míře ovlivňován interakcí mezi matkou adítětem abezpečná vztahová vazba je prediktivní, spojená spozitivními výsledky vmnoha oblastech dětského vývoje. Existuje stále více důkazů otom, že bezpečná vztahová vazba má pozitivní vliv na sociálně-emoční schopnosti, kognitivní funkce, fyzické aduševní zdraví. Zatímco děti snejistým připoutáním jsou více ohroženy negativními výsledky vtěchto oblastech (Hill, Flanagan, 2019).

Attachment (připoutání) mezi matkou ajejím dítětem je ovlivňován mnoha faktory, včetně rodinné anamnézy, podpůrnými systémy, přerušovaným spánkem, socioekonomickými akulturními faktory av neposlední řadě kojením.

Jelikož včasných stádiích formování vztahové vazby je kontakt mezi matkou adítětem zajišťován zejména jejich vzájemnou blízkostí, jedním zdůležitých mechanismů podílejících se na jejich vzájemné vazbě je kojení (Hrubý, 2017). Existují důkazy, že kojení přispívá kbezpečnosti připoutání dítěte kmatce (Linde et al., 2020; Padmasree et al., 2017). Kojení představuje nejdokonalejší interakci mezi matkou adítětem. Matka adítě se při zapojení všech smyslů vzájemně poznávají, mluvíme orecipročním procesu. Právě proto se klade během první hodiny po porodu důraz na SSC mezi matkou adítětem ana první samopřisátí dítěte.

Obr. 1 Vztahová vazba

Literatura

ABAFFYOVÁ, Z., RENNEROVÁ, Z., JESEŇÁK, M. Existuje efektívna primárna prevencia alergických ochorení vdnešnej dobe? Pediatr prax 2011; 12(5): 184–188.

BOWLBY, J. The nature of the child’stie to his mother. Int J Psychoanal 1958; 39(5): 350–373.