Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Ing. Magdalena Králová, Mgr. Ing. Miloslav Hejret

Zákon o účetnictví s komentářem

Jak je již dobrým zvykem u publikací úplných znění, změny, jejichž účinnost nastává od 1. 1. 2022 nebo nastala v průběhu roku 2021, jsou odlišeny různým typem písma.

Tučný text – změny s účinností od 1. 1. 2022 (netýká se nadpisů).
Tučný text kurzíva – změny s účinností v průběhu roku 2021 (netýká se nadpisů).

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 8 368. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí
Sazba a zlom Jan Šístek
Formát ePub Jan Šístek
Odborná redaktorka Ing. Kateřina Patková
Počet stran 120
Druhé vydání, Praha 2020, 2022

Vytiskla TISKÁRNA PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© Grada Publishing, a.s., 2022

ISBN 978-80-271-4702-1 (ePub)
ISBN 978-80-271-4701-4 (pdf)
ISBN 978-80-271-3598-1 (print)

Úvod

Vážení čtenáři,

po čase se vám do rukou dostává úplné znění zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví. Toto znění zákona je od výrazné novely, která nabyla účinnosti k 1. 1. 2016, téměř v nezměněném stavu. Změna zákona o účetnictví od minulého vydání naší knihy se týká zejména zveřejňování účetních závěrek. Věnovat se ovšem budeme ustanovením napříč celým zákonem. Účetní, auditoři i finanční úřady již mají za sebou zkušenosti s aplikací této novely v praxi a výklad nových ustanovení se tak za tři roky ustálil. Odrazovým můstkem k výkladu je samozřejmě též důvodová zpráva k zákonu a výrazným novelám. Důvodové zprávy nejsou pramenem práva, ale seznamují se záměrem vlády, k čemu navrženou novelou směřuje a jak pravděpodobně bude zákon vykládat minimálně státní správa.

Komentář si samozřejmě zaslouží zákon v úplném znění jako celek a místy využijeme k jeho výkladu i dosavadní judikaturu. Byť je soudnictví ve věci účetnictví v české praxi poměrně sporé, o stanoviska, která již zejména Nejvyšší správní soud vydal, je určitě vhodné se opřít, neboť jsou vhodnou linkou k aplikaci zákona. Zapomínat nelze ani na právo Evropské unie, které je na úrovni směrnic pro členské státy povinné. Česká republika tak byla povinna transponovat do české legislativy směrnici 2014/34/EU, která nahradila dosud známou tzv. čtvrtou a sedmou direktivu. Účetní legislativu samozřejmě ovlivňuje i civilní právo, zejména občanský zákoník a zákon o obchodních korporacích, na úrovni přestupků pak i právo veřejné, reprezentované hlavně správním řádem.

Mluvíme-li o regulaci účetnictví, vždy se myslí účetnictví finanční, nikoli vnitropodnikové či nákladové účetnictví účetních jednotek. Český právní řád je součástí systému kontinentálního práva, které je založeno tradičně na regulaci, tj. zákonech a vyhláškách, na rozdíl od anglosaských systémů postavených na samoregulaci a dodržování vyhlášených účetních zásad.

V našem komentáři vás postupně provedeme principy, na nichž je zákon o účetnictví postaven, rozsahem a způsobem vedení účetnictví, včetně uchopení účetních dokladů a knih. Navážeme účetní závěrkou se všemi jejími souvislostmi, jako je třeba ověřování, oceňování, následná archivace, ale i tzv. nefinanční výkaznictví a bez významu určitě není již zmíněné zveřejňování. Věříme sice, že předkládaný text vám pomůže k účetnictví bez sankcí, přesto se dotkneme i úpravy přestupků, protože i přestupkové právo zaznamenalo v nedávné době velikou změnu.

Platnost zákona o účetnictví přesáhla už dlouhých třicet let. Takže není divu, že se aktuálně zpracovává zákon nový a za Svaz účetních jsme rádi, že jsme součástí těchto prací. V této fázi je již tzv. na stole vládní záměr a v úzké součinnosti Ministerstva financí a praxe návrh paragrafového znění nového zákona. K některým navrhovaným ustanovením nového zákona se vyjádříme v poslední kapitole této publikace.

Ačkoli máte před sebou platné znění zákona s komentářem aktuálního znění, věříme, že povědomí, zda očekáváme změny, případně jakým směrem, je vhodné znát, protože štěstí přeje připraveným.

Obecná ustanovení zákona

Zákon o účetnictví v souladu s harmonizací našeho práva s právem Evropské unie vychází z evropských předpisů a upravuje rozsah vedení účetnictví, způsob jeho vedení, požadavky na jeho průkaznost, dále pak rozsah a způsob zveřejňování informací z účetnictví. V neposlední řadě zákon definuje podmínky předávání účetních záznamů pro potřeby státu. Vzhledem k tomu, že účetnictví není jen ekonomickou agendou zajišťující efektivní řízení účetní jednotky, ale plní také své veřejnoprávní funkce, upravuje zákon o účetnictví též systém sankcí, jakožto prostředek vynutitelnosti práva.

Zákon stanovuje základní jednotku, která má zákonnou povinnost vést účetnictví, jako „účetní jednotku, přičemž se jedná o osoby fyzické i právnické i o subjekty, jež nenaplňují definici právnické osoby dle občanského práva, což znamená, že nemusí mít právní subjektivitu“.

Zákon se vztahuje na následující účetní jednotky:

– právnické osoby se sídlem na území České republiky,

– zahraniční právnické osoby či zahraniční jednotky, které jsou účetní jednotkou podle právního řádu, na základě kterého byly zřízeny či založeny, pokud na území České republiky podnikají nebo provozují jinou činnost podle zvláštních právních předpisů,

– organizační složky státu, ač nejsou samostatnými právnickými osobami,

– fyzické osoby, a to i zahraniční:

a) zapsané v obchodním rejstříku,

b) podnikající fyzické osoby splňující podmínky výše obratu dle zákona o dani z přidané hodnoty (překročení obratu 25 mil. Kč za předchozí rok),

c) společníci společnosti bez právní subjektivity, pokud některý z ostatních společníků společnosti je účetní jednotkou povinně ze zákona,

d) ostatní fyzické osoby, jimž povinnost vést účetnictví stanoví zvláštní právní předpis,

e) ostatní, jež jsou účetní jednotkou na základě vlastního rozhodnutí, přičemž se nemusí jednat o podnikatele:

– svěřenské fondy dle občanského zákoníku,

– fondy obhospodařované penzijní společností,

– investiční fondy bez právní osobnosti,

– ostatní osoby, u kterých to vyplývá ze zvláštního právního předpisu.

Zákon rovněž zajištuje získávání účetních záznamů pro potřeby státu od vybraných účetních jednotek (organizační složky státu, státní fondy podle rozpočtových pravidel, územní samosprávné celky, dobrovolné svazky obcí, regionální rady regionů soudržnosti, příspěvkové organizace a zdravotní pojišťovny), a to včetně sestavení účetních výkazů za Českou republiku.

Samostatně jsou definovány subjekty veřejného zájmu, jimž je dále věnována zvýšená regulace účetnictví a dohled nad ním. Jedná se vesměs o osoby regulované samostatnými zvláštními zákony:

– obchodní společnosti, které jsou emitentem investičních cenných papírů přijatých k obchodování na evropském regulovaném trhu,

– banky, spořitelní a úvěrová družstva,

– pojišťovny a zajišťovny,

– penzijní společnosti,

– zdravotní pojišťovny.

Kategorie účetních jednotek

Počínaje 1. lednem 2016 byla do zákona na základě směrnice 2013/34 EU implementována kategorizace účetních jednotek, odrážející jejich velikost na základě tří hodnotících kritérií. Zatřídění účetní jednotky do jedné ze čtyř kategorií má dopad do požadavků na rozsah vedení účetnictví a na rozsah sestavované účetní závěrky.

Velká účetní jednotka je ta:

a) která překračuje alespoň dvě ze tří hraničních pravidel:

– aktiva celkem 500 mil Kč,

– roční úhrn čistého obratu 1.000 mil. Kč,

– počet zaměstnanců za účetní období ve výši 250 osob.

b) Za velkou účetní jednotku se vždy považují vybrané účetní jednotky a subjekty veřejného zájmu.

Střední účetní jednotkou je ta účetní jednotka, která není velkou účetní jednotkou a překračuje alespoň dvě ze tří hraničních pravidel:

– aktiva celkem 100 mil Kč,

– roční úhrn čistého obratu 200 mil. Kč,

– počet zaměstnanců za účetní období ve výši 50 osob.

Malou účetní jednotkou je ta účetní jednotka, která není velkou či střední účetní jednotkou a překračuje alespoň dvě ze tří hraničních pravidel:

– aktiva celkem 9 mil Kč,

– roční úhrn čistého obratu 18 mil. Kč,

– počet zaměstnanců za účetní období ve výši 10 osob.

Mikro účetní jednotkou je ta účetní jednotka, která nepřekračuje dvě ze tří hraničních pravidel:

– aktiva celkem 9 mil Kč,

– roční úhrn čistého obratu 18 mil. Kč,

– počet zaměstnanců za účetní období ve výši 10 osob.

Aktivy celkem se rozumí pro účely tohoto zákona jejich úhrn zjištěný z rozvahy, po snížení o korekce, tedy v hodnotě netto.

Ročním úhrnem čistého obratu se rozumí výše výnosů přepočtená na 12 měsíců v případě, kdy je účetní období kratší než delší než 12 měsíců.

Počtem zaměstnanců se pro tyto účely rozumí průměrný přepočtený evidenční počet zaměstnanců, definovaný metodikou Českého statistického úřadu.

Věcný záměr koncepce nového zákona počítá s úpravou hodnotícího kritéria čistého obratu, který by měl být v souladu s evropskou směrnicí očištěn od nahodilých tržeb, např. výnosů z prodeje dlouhodobého majetku.

Obdobně jsou pro účely konsolidace účetních závěrek definovány malá, střední a velká skupina účetních jednotek.

Malou skupinou účetních jednotek je ta, která sestává z konsolidující účetní jednotky a konsolidovaných účetních jednotek, a která na konsolidovaném základě nepřekračuje alespoň dvě hraniční hodnoty:

– aktiva celkem 100 mil. Kč,

– roční úhrn čistého obratu 200 mil. Kč,

– průměrný počet zaměstnanců 50 osob.

Malá skupina účetních jednotek nepodléhá povinnosti sestavit konsolidovanou účetní závěrku s výjimkou případů, kdy je některá účetní jednotka ve skupině subjektem veřejného zájmu.

Střední skupinou účetních jednotek je ta, která není malou skupinou a nepřekračuje alespoň dvě hraniční kritéria:

– aktiva celkem 500 mil. Kč,

– roční úhrn čistého obratu 1.000 mil. Kč,

– průměrný počet zaměstnanců 250 osob.

Velkou skupinou účetních jednotek je ta, která překračuje alespoň dvě hraniční hodnoty:

– aktiva celkem 500 mil. Kč,

– roční úhrn čistého obratu 1.000 mil. Kč,

– průměrný počet zaměstnanců 250 osob.

V prvním účetním období po svém vzniku si účetní jednotka na základě odůvodněného předpokladu určí kategorii účetní jednotky, kterou bude zřejmě splňovat. Zatřídění účetní jednotky je tato povinna změnit, pokud začne splňovat podmínky pro odlišnou kategorii dvě účetní období za sebou. Obdobným způsobem postupuje konsolidující účetní jednotka pro zjištění kategorie skupiny pro konsolidaci.

Jednoduché účetnictví

Zákon definuje účetnictví podvojné a jednoduché. Předmětem jednoduchého účetnictví jsou příjmy a výdaje, majetek a závazky (dluhy). Zákon o účetnictví doposud zcela nepřevzal rekodifikovanou právní úpravu občanského práva a setrvává doposud u pojmu závazky, respektive rozlišuje závazky a dluhy. Definice jednoduchého účetnictví byla vrácena do zákona po několikaleté absenci z důvodu odstranění právní nejistoty, kdy jeho používání podle předchozích znění bylo umožněno existencí přechodného ustanovení zákona.

Je třeba připomenout, že jednoduché účetnictví není určeno fyzickým osobám a nelze jej zaměňovat s daňovou evidencí tak, jak ji definuje zákon o daních z příjmů. Účetní jednotka vedoucí jednoduché účetnictví nemusí mít vždy právní subjektivitu, tak jak je definována občanským zákoníkem v § 15.

Jednoduché účetnictví mohou vést za dále uvedených podmínek tyto účetní jednotky:

– spolky či pobočné spolky,

– odborové organizace včetně mezinárodních či pobočných,

– organizace zaměstnavatelů včetně mezinárodních či pobočných,

– právnické osoby z řad církví, náboženských společností či církevních institucí,

– honební společenstva,

a to při splnění následujících podmínek:

– nejsou plátci daně z přidané hodnoty,

– celkové příjmy účetní jednotky za poslední uzavřené účetní období nepřesáhly 3 mil. Kč. Do příjmů se přitom nezahrnují průběžné položky, příjmy nahodilé, mimořádné a z prodeje dlouhodobého majetku,

– hodnota celkového majetku nepřesáhla k poslednímu dni uzavřeného účetního období 3 mil. Kč. Pro tyto účely nejsou součástí majetku ty pohledávky, které jsou podle předchozího odstavce vylučovány z příjmů.

Při vzniku či zahájení činnosti účetní jednotka může účtovat v soustavě jednoduchého účetnictví, pokud se oprávněně domnívá, že uvedená kritéria naplní. Možnost vedení jednoduchého účetnictví je právem, nikoliv však povinností, účetní jednotka se rovnou může rozhodnout vést účetnictví podvojné, a to v plném či zjednodušeném rozsahu.

Přestane-li účetní jednotka výše uvedená kritéria splňovat, musí od bezprostředně následujícího účetního období přejít na účetnictví podvojné.

Podvojné účetnictví

Předmětem podvojného účetnictví je účtování podvojnými zápisy o:

– stavu a pohybu majetku a jiných aktiv,

– stavu a pohybu závazků včetně dluhů a jiných pasiv,

– nákladech, výnosech a výsledku hospodaření,

a to v plném či zjednodušeném rozsahu.

O výše uvedených skutečnostech se účtuje podvojnými zápisy do účetního období, se kterým věcně a časově souvisí, přitom o veškerých nákladech a výnosech se účtuje bez ohledu na okamžik jejich zaplacení či přijetí (na rozdíl od účetnictví jednoduchého). Výjimečně je možno účtovat i v účetním období, ve kterém byly předmětné skutečnosti zjištěny. Pro naplnění předmětu účetnictví je nutné dodržovat stanovené účetní metody a zásady, ne všechny jsou však současným zněním zákona o účetnictví zcela definovány.

Účetní období

Základním účetním obdobím je dvanáct po sobě jdoucích měsíců, které se obvykle shodují s kalendářním rokem. Účetní jednotka si může zvolit hospodářský rok, což je období dvanácti měsíců, které začíná prvním dnem jiného měsíce, než je leden. Volba hospodářského roku je vhodná v případě, kdy hospodářský cyklus účetní jednotky je odlišný od kalendářního roku (např. v odvětví školství, zemědělství), či z jiných subjektivních důvodů (např. soulad s konsolidačním celkem aj.).

Přechod z kalendářního roku na hospodářský rok či naopak je možné uskutečnit pouze jedenkrát za účetní období. Změna podléhá ohlašovací povinnosti místně a věcně příslušnému správci daně.

Kratší či delší účetní období, než je dvanáct měsíců, může být podle zákona o účetnictví v následujících případech:

– účetní období předcházející změně účetního období z kalendářního roku na rok hospodářský či naopak po řádném oznámení příslušnému správci daně,

– podle speciálních ustanovení zákona o přeměnách obchodních společností a družstev (č. 125/2008 Sb.),

– při obecném vzniku či zániku účetní jednotky.

Hospodářský rok nemohou uplatnit organizační složky státu, územní samosprávné celky a účetní jednotky vzniklé či zřízené zvláštním zákonem.

Vedení účetnictví

Účetní jednotky vedou účetnictví:

– ode dne svého vzniku do svého zániku (právnické osoby se sídlem na území České republiky, organizační složky státu, svěřenské fondy, fondy obhospodařované penzijní společností, investiční fondy bez právní osobnosti, ty účetní jednotky, kterým to stanoví zvláštní předpis),

– fyzické osoby

a) ode dne zápisu do obchodního rejstříku až do dne výmazu ztohoto rejstříku, nebo

b) od prvního dne účetního období následujícího po kalendářním roce, ve kterém se staly účetní jednotkou, ato až do posledního dne účetního období, ve kterém přestaly být účetní jednotkou, nebo

c) od prvního dne účetního období následujícího po kalendářním roce, ve kterém se rozhodly vést účetnictví, ato až do posledního dne účetního období, ve kterém se rozhodly vedení účetnictví ukončit, nebo

d) od prvního dne účetního období následujícího po kalendářním roce, ve kterém se staly společníkem sdruženým ve společnosti nebo některý ze společníků se stal účetní jednotkou, nebo

e) ode dne zahájení činnosti až do dne ukončení činnosti, pokud jim vedení účetnictví ajeho ukončení stanoví zvláštní zákon.

Účetní jednotky mohou, svýjimkou ukončení činnosti, ukončit vedení účetnictví nejdříve po uplynutí pěti po sobě jdoucích účetních obdobích, ve kterých bylo účetnictví vedeno.

Nově připravovaná účetní legislativa zcela upouští od povinnosti vedení podvojného účetnictví pro fyzické osoby, těm tedy bude pravděpodobně vbudoucnosti umožněno vedení hotovostního účetnictví (náhrada jednoduchého účetnictví). Při velkých obratech se však zpraktických důvodů budou moci pro podvojné účetnictví rozhodnout.

Odpovědnost za účetnictví

Za vedení účetnictví je vždy odpovědný statutární orgán, člen či členové statutárního orgánu účetní jednotky. Kdo vrámci účetní jednotky účetnictví vede, vyplývá zvnitřní organizace této jednotky. Účetní jednotky mohou vedením účetnictví pověřit externí osobu, ato jak osobu právnickou, tak fyzickou, to však nezbavuje účetní jednotku veřejnoprávní odpovědnosti za jeho vedení vsouladu se zákonem. Zákon oúčetnictví tak již počátkem 90. let umožnil zabezpečení určitých činností formou outsourcingu. Externí účetní má vůči účetní jednotce odpovědnost pouze občanskoprávní.

Zákon definuje v§ 4a, kdo je odpovědným za vedení účetnictví vpřípadě, kdy účetní jednotka nemá právní subjektivitu.

Význam vedení účetnictví je dán mimo jiné isoukromoprávní úpravou. § 196 zákona oobchodních korporacích ukládá statutárnímu orgánu povinnost obchodního vedení, vedení předepsané evidence aúčetnictví, vedení seznamu společníků ainformační povinnost vůči společníkům ozáležitostech společnosti. Veřejný zájem na účetní evidenci je posílen právě tím, že vpoměrně krátkém seznamu povinností statutárních orgánů je jmenováno právě zajištění vedení účetnictví. Samozřejmě to neznamená, že má vést statuární orgán účetní evidenci osobně. Zmiňme např. rozsudek Nejvyššího soudu ze dne 10. 11. 1999, sp. zn. Cdo 1162/1999, zněhož vzešla přímo právní věta: „Jednatel se zprostí odpovědnosti za škodu způsobenou porušením dané povinnosti, jestliže prokáže, že zajistil vedení předepsané evidence aúčetnictví vpotřebném rozsahu kvalifikovanou osobou, které vytvoří potřebné podmínky pro výkon činnosti.“ Na vymezení pojmu „kvalifikovaná osoba“ se však dosud čeká.

Povinnosti při vedení účetnictví

Účetní jednotky jsou povinny vést za účetní jednotku jako celek pouze jedno účetnictví, ato vjazyce českém.

Účetnictví je vedeno jako soustava účetních záznamů, ato smožností využití software atechnických prostředků. Účetními záznamy se rozumí data, která jsou záznamem veškerých skutečností, které se týkají vedení účetnictví. Jednotlivé účetní záznamy je možno seskupovat do souhrnných účetních záznamů, jedná se zejména o:

– účetní doklady,

– účetní zápisy,

– účetní knihy,

– odpisový plán,

– inventurní soupisy,

– účtový rozvrh,

– účetní závěrka,

– výroční zpráva.

Účetnictví jsou povinny vést účetní jednotky včeské měně. Jednotlivé účetní doklady mohou být vyhotoveny vcizím jazyce, pokud to nebrání jejich srozumitelnosti. Pokud jsou pohledávky, závazky, podíly na obchodních korporacích, ceniny, práva zcenných papírů aderivátů vyjádřeny vcizí měně, jsou účetní jednotky povinny použít icizí měnu, ato současně směnou českou. To platí iuopravných položek, rezerv atechnických rezerv, pokud podkladové aktivum či pasivum je vyjádřeno vcizí měně.

Další povinnosti při vedení účetnictví jsou stanoveny pro jednotlivé skupiny účetních jednotek prováděcími předpisy (především vyhláškami), ato zejména:

– rozsah azpůsob sestavení účetní závěrky avyhotovení výroční zprávy,

– uspořádání, označení aobsahové vymezení jednotlivých položek majetku ajiných aktiv, závazků ajiných pasiv vúčetní závěrce, včetně podrozvahových účtů,

– uspořádání, označení aobsahové vymezení položek nákladů, výnosů avýsledku hospodaření vúčetní závěrce,

– uspořádání aobsahové vymezení informací vpříloze vúčetní závěrce, které doplňují avysvětlují údaje účetních výkazů,

– uspořádání aobsahové vymezení přehledu openěžních tocích apřehledu ozměnách vlastního kapitálu,

– směrnou účtovou osnovu,

– metody přechodu zjednoduchého účetnictví adaňové evidence na účetnictví anaopak,

– uspořádání, označení aobsahové vymezení položek konsolidované účetní závěrky, metody jejího sestavení apostup zahrnování účetních jednotek do konsolidačního celku,

– vymezení vybraných účetních jednotek, závazný vzor částí jejich účetní závěrky včetně obsahu přílohy účetní závěrky, požadavky na jejich účetní záznamy, rozsah ačetnost předávání dat pro sestavení účetních výkazů za Českou republiku adílčí konsolidační celky státu, jejich formát astrukturu, požadavky na technické formy účetních záznamů, požadavky na organizaci azpůsob inventarizace vybraných jednotek apožadavky na organizaci schvalování jejich účetních závěrek,

– rozsah azpůsob sestavování účetních výkazů za Českou republiku adílčí konsolidační celky, uspořádání, označení aobsahové vymezení položek aktiv, pasiv, nákladů, výnosů apeněžních toků vtěchto účetních výkazech, rovněž tak vymezení obsahu přílohy, metody konsolidace,

– metodu přeměny účetní jednotky tuzemské izahraniční včetně úprav vrámci přeměn asestavení zahajovací rozvahy.

Účetní případy jsou skutečnosti, které jsou předmětem účetnictví akteré jsou účetní jednotky povinny zachycovat pouze účetními doklady. Účetní zápisy jsou proces povinného zaznamenávání účetních případů vúčetních knihách, ato jen na základě průkazných účetních záznamů.

Účetní jednotky jsou povinny provádět inventuru majetku azávazků, tak bude uvedeno dále.

Rovněž dále bude rozebrána povinnost účetních jednotek sestavovat účetní závěrku, ato buď jako řádnou, mimořádnou či mezitímní, rovněž tak při naplnění zákonných podmínek povinnost sestavit konsolidační účetní závěrku.

Základní požadavky na vedení účetnictví

Účetní jednotky jsou povinny vést účetnictví:

– správné, to znamená, že je vedeno vsouladu stímto zákonem aostatními právními předpisy aneobchází účel těchto předpisů,

– úplné, požadavek je splněn, pokud jsou vúčetních knihách zaúčtovány všechny účetní případy, jež měly být vdaném účetním období zaúčtovány azároveň nejpozději do konce tohoto období byla sestavena účetní závěrka (případně ikonsolidovaná účetní závěrka) za účetní období bezprostředně předcházející, byla za toto předcházející období sestavena výroční zpráva (konsolidovaná výroční zpráva), byli zveřejněny informace dle § 21a tohoto zákona amá účetní jednotka otěchto skutečnostech přehledně uspořádané veškeré účetní záznamy,

– průkazné, což znamená, že účetní jednotka provedla inventarizaci vsouladu se zákonem aveškeré účetní záznamy této účetní evidence jsou průkazné,

– srozumitelné, srozumitelným je tehdy, pokud spolehlivě ajednoznačně umožňuje určit (jednotlivě ivsouvislostech) obsah účetních případů azáznamů avazbu mezi skupinovým účetním záznamem, který vznikl seskupením dílčích účetních záznamů, stěmito dílčími záznamy,

– způsobem, který zaručuje trvalost účetních záznamů, tato povinnost je splněna, pokud je účetní jednotka po zákonem stanovenou dobu schopna splnit povinnosti na jejich neměnnost ačitelnost.

Základní zásady

Zásada věrného apoctivého zobrazení skutečností

Účetní jednotka je povinna vést účetnictví takovým způsobem, aby účetní závěrka, která bude na jeho základě srozumitelně sestavena, podávala věrný apoctivý obraz předmětu účetnictví afinanční situace účetní jednotky amohla tak být podkladem pro kvalifikované ekonomické rozhodování osob, tzv. uživatelů. Pod uživateli je možné si představit investory, financující banky, obchodní partnery, finanční úřady, zřizovatele aj. Vpřípadě, kdyby účetní závěrka uvedené nesplňovala, může tím účetní jednotka naplnit nejen definici přestupku vymezeného tímto zákonem, ale idefinici trestného činu zkreslování údajů ohospodaření ajmění ve smyslu § 254 trestního zákoníku (č.40/2009Sb.).

Zobrazení je věrné vpřípadě, pokud obsah položek účetní závěrky odpovídá skutečnému stavu, zobrazenému vsouladu se zákonem uloženými účetními metodami. Zobrazení je poctivé tehdy, kdy jsou účetní metody použity takovým způsobem, který zajišťuje dosažení věrnosti. Vpřípadě volby metod mezi více možnostmi se nesmí volit ta varianta, jež by zastírala skutečný stav, ale je nutno zvolit tu možnost, která skutečnému stavu odpovídá.

Připravovaná účetní legislativa tento výklad posílí přímo zakotvením zásady přednosti obsahu před formou, tak ji známe např. izdaňového řádu.

Vpřípadě, kdyby aplikací účetních metod uvedených vprováděcích předpisech nebylo možno docílit věrného apoctivého obrazu, je výjimečně možno se scílem dosažení věrného apoctivého obrazu od těchto metod odchýlit. Odchýlení se od stanovených metod je nutno zdůvodnit vpříloze vúčetní závěrce.

Zásada neomezeného trvání účetní jednotky

Účetní jednotka je povinna použít účetní metody takovým způsobem, jenž předpokládá, že bude nepřetržitě pokračovat ve své činnosti aneexistuje žádná skutečnost, která by jí vtom zabraňovala nebo omezovala, ato ivdohledné budoucnosti. Vpřípadě, kdy takovéto omezující skutečnosti další činnosti účetní jednotky existují, musí účetní jednotka použít účetní metody adekvátním způsobem ajejich použití uvést vpříloze vúčetní závěrce.

Zásada konzistentnosti, srovnatelnosti mezi obdobími

Stálost účetních metod

Zákaz kompenzace