TOP 10 ZAJÍMAVOSTÍ

Christiansborg

Jezdecká socha krále Kristiána IX. u sídla dánského parlamentu (strana 37)

Tržiště Torvehallerne

Dánské lahůdky na oblíbeném tržišti (strana 101)

Palác Amalienborg

Zámecká stráž u sídla královské rodiny (strana 52)

Kostel Krista Spasitele

Na měděnou kostelní věž vede točité schodiště (strana 60)

Nyhavn

Pestré fasády barů a restaurací v kodaňském přístavu (strana 50)

Národní muzeum

Bronzový Trundholmský sluneční vůz (strana 42)

Nová glyptotéka Carlsbergu

Jedna z nejpřednějších světových sbírek antického umění (strana 43)

Roskilde

Půvabné městečko poblíž Kodaně se pyšní vikingským dědictvím (strana 76)

Tivoli

Noční osvětlení je jen jednou z mnoha atrakcí v proslulém zábavním parku (strana 25)

Zámek Rosenborg

Zámek ze 17. století skrývá dánské korunovační klenoty (strana 47)

IDEÁLNÍ DEN v Kodani

9.00

Snídaně

Dánské snídaně jsou tradičně velmi chutné, s bohatou nabídkou sýrů, šunky, ovoce a slaného i sladkého pečiva. Můžete také ochutnat zakysané mléko sypané hnědým cukrem.

10.00

Čas vyrazit na nákupy

Projděte se po slavné pěší zóně Strøget, prohlédněte si výlohy obchodů a nevynechejte ani okolní dlážděné uličky. V proslulém obchodě Royal Copenhagen můžete obdivovat dánské designérské bytové příslušenství, stříbrné nádobí a porcelán.

11.00

Přestávka na kávu

Přejděte přes náměstí Kongens Nytorv k přístavišti Nyhavn lemovanému pestrobarevnými domy. Je to jedno z nejpříjemnějších míst, kde si dát kávu a v poklidu sledovat okolní ruch.

11.30

Malá mořská víla

Nejslavnější sochu Kodaně si můžete prohlédnout třeba v rámci okružní plavby (60 min) na jedné z lodí odplouvajících z přístavu Nyhavn. Z paluby lodě je Kodaň vskutku překrásná a během okružní plavby si můžete naplánovat návštěvu nejvýznamnějších památek ve městě.

12.30

Čas na oběd

Je na čase se posilnit! Projděte podél přístavu směrem ke kanálu Frederiksholms a v klidu si prohlédněte slavnou budovu Černý diamant a celý ostrov Slotsholmen. Pak si v Kanal Caféen s úžasnou atmosférou dejte smørrebrød (nutná rezervace).

14.00

Trocha kultury pro duši

Věnujte pár hodin dánské historii a kultuře. Rozhodně je z čeho vybírat. Nedaleko je třeba Nová glyptotéka Carlsbergu, Christiansborg či Národní muzeum. Anebo si zajeďte autobusem (5 min) k pohádkovému zámku Rosenborg, plnému neobvyklých zajímavostí – nezapomeňte si prohlédnout soustruh královny Sofie Magdaleny či vtipnou židli ze 17. století, která postříkala vodou každého, kdo na ni usedl.

17.00

Večeře

Přejděte přes most do čtvrti Christianshavn a před večeří si prohlédněte její rušnou část Christiania. Najíst se můžete v útulné restauraci Spiseloppen anebo se nechte rozmazlovat v jedné ze dvou restaurací oceněných michelinskými hvězdami – v Era Ora nebo Noma (pokud se vám ovšem podaří sehnat volný stůl).

20.00

Opera

Úchvatná budova Opery je na této straně přístavu. Je to stavba tak zajímavá a ultramoderní, že pokud zajdete na představení, nebudete vědět, co obdivovat dříve – zda výkony na jevišti, nebo architekturu.

23.00

Do víru velkoměsta

Kolem jedenácté večer začíná kodaňská mládež vyrážet do ulic, barů a klubů stylu hyggelig . Nočnímu životu přeje třeba čtvrť Vesterbro, v jejíž, rušné části Kødbyen se můžete bavit, pít a tančit až do rána.

úvod

Kodaň (København), hlavní město Dánska, je okouzlující přímořská metropole s krásnou architekturou, zajímavou historií a kulturou, vynikající tradiční kuchyní a spoustou zajímavostí. Kam oko pohlédne se rozprostírají vodní plochy. Kodaň leží na východní straně Zealandu, největšího z více než 400 dánských ostrovů, a od Švédska ji odděluje jen úzký pás moře, úžina Øresund. V Kodani ( a příměstských oblastech) žijí přibližně 2 miliony z téměř 6milionové dánské populace. Kodaň je malé a kompaktní město, které stojí v čele kompaktního národa – Dánsko je nejmenším, ale nejhustěji osídleným státem v severní Evropě. Na kilometr čtvereční zde žije šestkrát více lidí než v sousedním Švédsku.

Dánsko leží na Jutském poloostrově a jeho jediným sousedem, s nímž sdílí suchozemskou hranici, je Německo na jihu. Dánsko tvoří skutečný i metaforický most mezi Skandinávií a zbytkem evropského kontinentu. Se svými severskými sousedy sdílí Dánsko mnoho věcí – liberální systém sociálního zajištění, vysokou životní úroveň a styl vlády, jejímž hlavním cílem je konsenzus. Přesto je Dánsko „více evropské“ než zbytek skandinávských zemí a je obecně atraktivním turistickým cílem.

Dánská královská rodina

Dánsko má nejstarší královskou dynastii v Evropě. V současné době je na trůnu královna Markéta II., jejíž manžel francouzského původu, princ Henrik, zemřel v roce 2018.

Kosmopolitní půvab

V roce 1167 nechal biskup Absalon na strategickém místě na pobřeží u ústí do Baltu vybudovat hrad. Během staletí kolem něj vyrostlo město Kodaň, které se později stalo sídlem královské rodiny a kulturním a politickým centrem, jímž zůstává dodnes. Panoráma města tvoří zelené měděné věže kostelů, zámků a paláců. V dlážděných uličkách, na nádvořích a dvorcích na vás čekají nejslavnější památky – Christiansborg, zámek Rosenborg a palác Amalienborg – stejně jako řada muzeí, které přibližují význam a historii památek. Dánové jsou mistři ve vedení útulných kavárniček, navíc se jejich hlavní město pyšní množstvím skvělých restaurací. Kodaň je též proslulá jako jedno z evropských center jazzu – v letních dnech provází místní i turisty na nejdelší pěší zóně světa Strøget hřejivé paprsky slunce a živá hudba.

Přístav Nyhavn

Lidé

Do Kodaně však návštěvníci nepřijíždějí jen za historií, kulturou a nákupy. Jedním z největších lákadel města jsou samotní jeho obyvatelé. Dánové jsou společenští, družní, zábavní a hovorní a jejich něžný sarkasmus je přímo okouzlující. Dánové prostě vědí, jak si užívat život, zvláště pokud jde o rodinu, přátele, dobré jídlo a hojné množství alkoholu. Severský styl zvaný hygge si v poslední době získal mnoho vyznavačů po celém světě. Výraz označuje jakousi kombinaci vroucnosti, pohody, intimity a zdravého životního stylu, a Dánové tyto prvky do svých každodenních životů zapojují co nejčastěji. Hygge je v Kodani cítit všude, nejvíce pak během státních svátků, prázdnin a za teplých slunečných dní, které si místní i návštěvníci užívají v mnoha krásných parcích, jako jsou Ørstedsparken a park okolo zámku Rosenborg, a na oblíbených místech, jako jsou Radniční náměstí a přístav Nyhavn. A nikde nepanuje hygge silněji než ve světoznámém klenotu města, v proslulém zábavním parku Tivoli.

Fantazie a kultura

Atmosféru města dotváří výrazný smysl pro fantazii a barvy. Ulicemi projíždějí pošťáci na žlutých kolech v zářivě červených bundách, kominíci mají na hlavách nepřehlédnutelné černé cylindry a na autobusech se třepotají červeno-bílé dánské vlaječky.

Přestože je Kodaň hlavním městem Dánska, je velmi kompaktní. Stará část města se spletí uliček je dobře dochovaná a téměř všude se dá dojít pěšky. A chůze je opravdu nejlepším způsobem, jak objevovat nespočet půvabů tohoto města, i když systém veřejné dopravy je spolehlivý. Kodaň je známá po celém světě jako zelené a čisté město, které se pyšní bohatou kulturou a tradicemi a jehož obyvatelé jsou tolerantní, mají rádi život a oplývají smyslem pro humor. Jak zpívá ve slavné písni Danny Kaye: „Kodaň je prostě překrásná, překrásná.“

Okolí Kodaně

Z Kodaně můžete v rámci jednodenního výletu snadno navštívit tři zajímavá místa na venkově. Roskilde s nádhernou katedrálou a muzeem vikingských lodí, Hillerød s úchvatným zámkem Frederiksborg a Helsingør, kde stojí hrad Kronborg, známý milovníkům Shakespeara jako hrad Elsinor z Hamleta .

V nejužším místě úžiny Øresund oddělují Dánsko od Švédska jen 4 kilometry. Jezdí zde pravidelné trajekty, které spojují švédský Helsingborg s dánským městem Helsingør, plavba trvá půl hodiny. Do Malmö můžete jet i autem nebo vlakem přes most Øresund. Cesta vám zabere pouhých 35 minut.

Stručná Historie

Před vikingy, proslulým a neobyčejným národem námořníků, obývaly Dánsko lovecké kmeny. V kodaňských muzeích najdete četné prehistorické předměty a památky všeho druhu – některé až z doby 50 000 let př. n. l. V této oblasti bylo nalezeno nejstarší dochované oblečení v Evropě, stejně jako rozličné hudební nástroje, včetně více než 30 kusů tradičních dánských trubek (lur) . Tyto lovecké hudební nástroje vydávají podivný chraplavý zvuk, který vůbec neodpovídá jejich půvabně zatočenému tvaru.

Vikingská éra

První písemné záznamy o vikingských kmenech pocházejí z doby kolem roku 800, kdy vrcholily jejich nechvalně proslulé výpady do sousedních evropských zemí. Neohrožení vikinští válečníci se dokázali dostat až na Newfoundland, obepluli Severní mys, vylodili se v Británii, Holandsku, Francii, Španělsku a ve Středomoří a pronikli až do Ruska, severní Afriky a na Blízký východ. V zajímavém muzeu v Roskilde (viz str. 78) jsou vystaveny dochované tradiční vikingské lodě.

Jezdecká socha biskupa Absalona na náměstí Højbro Plads

Ke konci 10. století a na začátku století 11. nabraly nájezdy vikingů do Anglie na síle a vyvrcholily pokusem o dobytí této ostrovní země. Po značném odporu se nakonec vikingský král Knut Veliký stal v roce 1016 anglickým králem (vládl též v Dánsku, Norsku a části Švédska). Na trůně se udržel až do roku 1042.

Křesťanství do Dánska přinesl v roce 826 jistý benediktinský mnich. V roce 961 pokřtil mnich jménem Poppo krále Haralda I. Modrozuba, jenž dal následně pokyn k šíření křesťanství. Slavný den, kdy Harald „získal vládu nad Dánskem a Norskem“ a zavedl křesťanství, dodnes připomíná runový kámen v Jellingu ve východním Jutsku.

Zámek Rosenborg Kristiána IV.

Středověk

V roce 1157 získal trůn Valdemar I. Veliký. Silně se opíral o vliv biskupa Absalona z Roskilde a toto partnerství se ukázalo mít pro budoucnost Kodaně, tehdy malé rybářské vísky zvané Havn, klíčový význam. Vesnice měla příhodný přístav v úžině (dánsky Øresund), hlavní bráně do Baltského moře a významné vodní cesty mezi Dánskem a Švédskem. Tato pozice předurčila vesnici stát se centrem na jedné z hlavních obchodních tras středověké Evropy.

Dánský válečný hrdina a státník, biskup Absalon, nechal v roce 1167 na ostrůvku Slotsholmen u přístavu Havn postavit hrad a celou oblast opevnil. Tento počin je dnes považován za založení budoucí Kodaně. Ze slova Havn se v roce 1170 vyvinulo Køpmannæhafn („přístav kupců“), až nakonec vznikl název København – Kodaň. Slotsholmen dnes leží v samém srdci města. Na místě původního hradu nyní stojí působivé sídlo dánského parlamentu Christiansborg, pozůstatky Absalonova hradu si můžete prohlédnout v jeho sklepeních (viz str. 39) .

V průběhu 12. století se moc Dánska rozšířila do všech stran. Za svou rozpínavost však země draze zaplatila ve 13. a 14. století. Dánsko v té době zasahovalo i do vlády Šlesvicka a Holštýnska a začalo ohrožovat kvetoucí obchod severoněmeckých hanzovních přístavů. Němci na nic nečekali a vtáhli do Jutska. Také dánská aristokracie se chopila první příležitosti omezit moc monarchie a v roce 1282 donutila krále ErikaV. podepsat zákon, na jehož základě měl od té chvíle vládnout společně se šlechtici zasedajícími v Radě dánské říše. Tento zákon lze považovat za první formu dánské ústavy.

Valdemar IV. Atterdag (asi 132 0–1 375), pravděpodobně nejvýznamnější ze středověkých dánských králů, zemi později opět zavedl na cestu dobývání, když rozpoutal nový konflikt se severními sousedy. Vytvořil tak vzorec, jenž měl, s krátkými přerušeními, trvat po celá staletí. Moc Dánska výrazně posílil sňatek Valdemarovy dcery Markéty s HaakonemVI., norským a švédským králem. Po jeho smrti převzala Markéta na základě Kalmarské smlouvy (1397) vládu a dokázala sjednotit tři severské mocnosti pod vládou svého prasynovce Erika VII. Pomořanského, jehož jménem vládla, dokud ji na vrcholu moci v roce 1412 neskolil mor.

Københavns Museum

Vizuální ztvárnění barvité historie města a jeho slavných osobností podává Københavns Museum (Stormgade 18; www.cphmuseum.kk.dk).

Když se pak Erik VII. (141 2–1 439) skutečně ujal moci, věnoval se budování Kodaně. Za Kryštofa III. Bavorského se v roce 1440 město stalo oficiálním dánským hlavním městem a poté, co zde Kristián I. roku 1479 založil univerzitu, také centrem kultury a vzdělání. V té době se počet obyvatel města pohyboval kolem 10 000, Šlesvicko-Holštýnsko bylo opět pod dánskou nadvládou a u Helsingøru (Elsinor ze Shakespearova Hamleta ) byl vybudován hrad, který měl vymáhat placení mýtného od lodí proplouvajících úžinou Øresund. Ovládnutí průlivu na rozhraní severních moří bylo pro strategickou moc Dánska klíčové. Každá loď, která 4 km širokým průlivem mezi Helsingørem na Zealandu a Helsingborgem ve Švédsku proplula, musela platit poplatky.

Biskup Absalon

Absalon (1128–1201) byl biskup z Roskilde, arcibiskup z Lund a zakladatel Kodaně, ale také literát, státník a bojovník proti utlačovatelům. Jeho nevlastní bratr král Valdemar I. mu daroval rybářskou vesnici Havn, kde nechal Absalon na místě dnešního Christiansborgu vybudovat pevnost (viz str. 39) . Biskup také pověřil svého tajemníka Saxa Grammatica, aby sepsal historii Dánska v knize Gesta Danorum .

V tomto období se Dánsko těšilo velmi silné pozici, avšak následujících 200 let přineslo zemi bouřlivé časy, poznamenané občanskou válkou, příchodem luteránství a nehynoucím nepřátelstvím se Švédskem po nechvalně proslulé Stockholmské krvavé lázni roku 1520. Tehdy dánský král Kristián II. pozval vysoce postavené občany Stockholmu na banket, aby 82 z nich zatkl a veřejně popravil. Masová poprava vyústila ve Švédskou válku za osvobození a celá Kalmarská unie se zhroutila, když Švédsko vyhlásilo nezávislost. Dánsko a Norsko zůstaly spojené.

Reformace

V 16. století Evropa zažívala bezprecedentní šíření nových myšlenek a současně začala vycházet na světlo dosud skrytá, avšak hluboce zakořeněná nespokojenost se skandály uvnitř katolické církve. Dánští katoličtí biskupové své bohatství dlouhodobě používali k politickým a vojenským účelům a králi Kristiánovi III. (153 4–1 559) připadl úkol se jim postavit. V roce 1536 se prohlásil za nejvyšší autoritu církve založené na luteránství, jež od svého příchodu z Německa dánskou společnost hluboce ovlivňovalo. Biskupové byli uvězněni a propuštěni pouze po „vyslovení souhlasu“.

Zničení dánské flotily během bitvy u Kodaně

Mezitím pokračovaly války se Švédskem s katastrofálními dopady. S příchodem druhé poloviny 17. století se Dánsko muselo vzdát svého zbývajícího švédského majetku a postoupit východní břeh průlivu Øresund Švédsku. Klíčový plavební kanál se tak uprostřed rozdělil a od té doby jej obě skandinávské mocnosti ovládají společně. V době, kdy si Dánsko hojilo četné rány utržené ve válkách 17. století, však měla Kodaň dvě velké útěchy. Za prvé šedesátiletou vládu Kristiána IV. (158 8–1 648), která městu přinesla ohromnou vlnu nové kultury a skvělých architektonických počinů. „Božský stavitel“ zdvojnásobil rozlohu Kodaně a nechal vybudovat spoustu krásných renesančních budov, díky nimž je město tak úchvatné. Z té doby pochází například Kulatá věž, Børsen (budova burzy) či zámek Rosenborg. A za druhé byla Kodaň v roce 1660 prohlášena svobodným městem. Jednalo se o odměnu za statečnost jejích obyvatel během dvouleté švédské blokády, která všem obyvatelům Kodaně přinesla stejná privilegia, jimž se těšili aristokraté.

Kněz, spisovatel avzdělanec N. F. S. Grundtvig

Absolutní moc

Účast Kristiána IV. v třicetileté válce a pokračující konflikty se Švédskem znamenaly pro zemi nesmírné škody. Po smrti Kristiána IV. se Dánsko dostalo do úpadku a přišlo o velkou část území. Nastalá situace přinesla nevyhnutelné politické a společenské změny a otřesy.

V roce 1660 využil nepokojů v zemi král Frederik III., prohlásil se absolutním panovníkem a zbavil tak všechny šlechtice Rady dánské říše pravomocí, jimž se těšili od roku 1282. Frederikova absolutní vláda vyústila v období národní jednoty s pevně kontrolovanou a dobře organizovanou centrální byrokracií.

Napoleon a 19. století

20. století

Procházka v zahradách Kongens Have

Moderní Dánsko

Historické milníky

1254 Vesnice Køpmannæhafn získává zakládací listinu.