Catherine Curzonová

SKUTEČNÍ BRIDGERTONOVI

Catherine Curzon

THE REAL BRIDGERTON

Copyright © Catherine Curzon, 2023

All rights reserved.

Translation © 2024 by Lenka Šverčičová

ISBN 978-80-284-0111-5

Obsah

Poděkování

Úvod

Časová osa

Společenské třídy

Postavy

Vévodkyně Polly a vévoda z Boltonu

Svědkové masturbace

Kurtizána a hraběnka

Domácnost slečny Parsonsové

Messalina a lord Chlípník

Lady Derbyová a vévoda z Dorsetu

Hunterová loví námořníka

Bully řečený baron Battersea

Bigamická nevěsta

V paruce do White Hartu

Vražda slečny Rayové

Románová hrdinka z Návrší svaté Anny

Dámy z Llangollenu

Rodinná záležitost

Dáma a laudanum

Princ, mistr skandálů

Podivín z Fonthillu

Emma a udatné srdce

Hanebné způsoby pana Long-Polea

Strasti lady Caroline

Skandál za všechny peníze

Muži v životě lady Blessingtonové

Brk kurtizány

Biskup a královská stráž

Gentleman Jack ze Shibden Hallu

Doslov

Poznámky

Pár vysvětlivek pro začínající bridgertonovce

Použitá literatura a zdroje

Věnováno všem nestoudným skandalistům i těm, kdo to drží pod pokličkou…

Poděkování

V tomto pro mě nejpodivnějším roce jsou úžasní lidé vzácnější než kdy jindy. Kathryn a Robe, co bych si bez vás počala? Jone, Lauro a Michelle… opravdu si zasloužíte medaili. Alespoň tu čokoládovou. Pokud se týká tebe, Helen, ať ti to pořád jde tak skvěle.

Nelly, Pippo a pochopitelně i pane C., mám vás ráda.

Úvod

Do skandálů se já nezaplétám, madam, člověk je ale může užívat jako protijed.¹

Čtenáři se už léta baví skandálními příběhy, které se objevují v románech o rodině Bridgertonových Julie Quinnové. Knihy si teď našly nové publikum díky populární sérii Bridgertonovi na Netflixu, která sleduje vzestupy a pády nejslavnějších a nejskandálnějších významných osobností v období regentství. Všechny ty historky, které popisovala záhadná lady Whistledownová, se však skutečným příběhům z georgiánské Británie zdaleka nevyrovnají. Zatímco lady Whistledownová nechává své fiktivní regentské čtenáře tajnosti o milostných životech jejich slavných současníků šeptat za roztaženými vějíři, skuteční obyvatelé Spojeného království neměli o pikantní zprávy nouzi.

Ačkoli Lady Whistledownová zřejmě nebyla reálná osoba, v georgiánském období přesto existovala spousta míst, kde jste se mohli dozvědět o všelijakých aférách. Lidé se scházeli v kavárnách, aby si vyslechli nejnovější drby a prolistovali periodika jako časopis Town and Country s nezbytnou rubrikou Tête-à-Tête (Jen mezi námi). Byl to jeden z prvních předchůdců dnešního společenského sloupku a každý měsíc představoval jiný nechvalně známý pár. Ačkoli se zde neuváděla žádná jména, vedle každého článku byly přiloženy malé siluety dotyčných dam a pánů, doprovázené zkarikovaným souhrnem jejich milostného života a šokujících eskapád. Společné sledování těchto lechtivých příběhů a snaha uhodnout, kdo by mohl být ten který pár, byla obvyklá a oblíbená dobová kratochvíle, stejně jako dnes zákaz zveřejnění informací oživí sociální sítě. Koneckonců, každý chce být v obraze.

Předobrazem lady Whistledownové byla dáma jménem Phoebe Crackenthorpová, jíž se škádlivě říkalo „ta, která ví o všem“. Paní Crackenthorpová byl pseudonym autorky časopisu Female Tatler, který vycházel necelý rok v letech 1709 až 1710. Přes veškerou snahu historiků zůstává skutečná identita paní Crackenthorpové dodnes neznámá. Přestože populární časopis vycházel jenom krátce, považuje se za klenot rané satiry a nejpozoruhodnější na něm je skutečnost, že byl určen ženám. Ačkoli jeho hlavním cílem bylo vzdělávat – často pomocí ostrých sociálních postřehů a komentářů – měl také zaměřeno na klepy.

Female Tatler byl ženská reakce na časopis Tatler, který založil Richard Steel a vycházel po dva roky. Pod pseudonymem Isaac Bickerstaff, Esquire vydával Steel magazín Tatler třikrát týdně a vedle literárních a antikvářských pojednání přinášel také novinky ze společnosti. Tatler i Female Tatler měly krátkého trvání, ale další plátky během osmnáctého století prosperovaly a naše záliba v aférách neutuchá ani dnes.

Na počátku devatenáctého století sice kavárenská kultura skomírala a rubriky jako Tête-à-Têtese staly minulostí, ale potřeba veřejnosti být v obraze byla ještě naléhavější než kdy předtím. Částečně ji podněcovala královská rodina, jež se zdála být původcem i magnetem nejrůznějších historek, které vyvolávaly pozvednutá obočí i spodničky. Jiří III. byl v péči lékařů, princ z Walesu měl zase seznam milenek dlouhý jako nákupní seznam, nemluvě o jedné utajené manželce a jedné oficiální královské nevěstě, od které byl odloučen. Ani jeho bratři nebyli lepší, a dokonce i některé jeho sestry se dokázaly dostat do potíží, z nichž většina ani nebyla zveřejněna². Zdálo se, jako by si všichni, kdo něco znamenali, libovali ve způsobu chování, z jakého by vážené lady Bridgertonové vstávaly hrůzou vlasy na hlavě.

Snad překvapivě v období regentství neexistovaly noviny, které by se věnovaly pouze klepům ze společnosti. Neblaze proslulé „skandální plátky“ se objevily až ve viktoriánském období a později, přesto však tiskem stále vycházela spousta drbů k uspokojení hladu veřejnosti po troše vzrušení. Ačkoli jména byla většinou vynechána, šifry používané k zamaskování identity byly záměrně velice průhledné. Čtenáři se naučili odhalovat jednoduché triky a snadno si vyvodili totožnost vévody z Cumberlandu z odkazu v. z C. nebo jméno herečky, často uváděné pod jménem její nejslavnější role namísto jejího pravého jména. Snad nejznámější případ takových šifer se objevil u románku Mary Robinsonové a prince z Walesu. Začali si spolu v době, kdy Robinosonová hrála Perditu v Zimní pohádce, a navzájem si posílali vzkazy s milostnými přezdívkami Perdita a Florizel, kterými je označoval i tisk. Kdykoli se někde objevila jména Perdita či Florizel, nebylo pochyb, o koho jde.

Ačkoli klepy udržovaly soukolí georgiánské společnosti v chodu, ne všechny historky byly publikovány se záměrem budit senzaci. Někteří majitelé novin se snažili zvýšit povědomí veřejnosti o korupci, špatném hospodaření či nedobrém chování těch, kteří by měli jít příkladem. James Leigh Hunt se proslavil tím, že v novinách Examiner odhalil nehorázné gamblerství a utrácení prince regenta a vysloužil si za to pobyt v žaláři. Theodor Hook zatím dál anonymně plnil stránky svého týdeníku John Bull klevetami o Karolině Brunšvické, odloučené manželce prince regenta. Hook byl předchůdcem známého typu bulvárních novinářů, kteří se začali prosazovat v průběhu dvacátého století. Svou totožnost skrýval a po informacích se pídil tak, že se seznamoval se sloužícími mocných či je jednoduše podplácel, aby vyzradili některá šokující tajemství. Měl skvělé konexe, a protože jeho pozice u kormidla časopisu John Bull byla tajná, dokázal Hook získávat zpravodajské informace prostřednictvím užvaněné společenské třídy intelektuálů a umělců, mezi nimiž se pohyboval. Theodor Hook se často stával blízkým důvěrníkem těch, na něž cílil, a bez skrupulí zveřejňoval tajemství, jež slíbil zachovat.

Pokud jde o obecnější a snad i méně třaskavé romantické klepy, čtenáři mohli sledovat zdary a nezdary příslušníků vyšších tříd v populárních sloupcích Fashionable World, které se věnovaly spíše šatům, šperkům a všeobecnému kolotoči dvorních plesů a společenských událostí než tomu, co se děje za oponou. Čas od času se však přece objevil závan čehosi tajuplnějšího, pokud člověk uměl číst mezi řádky.

Zprávy o skandálech se však neomezovaly jenom na psané slovo. V georgiánské éře vzkvétaly tiskárny a grafické dílny. Karikatury bohatých a slavných byly nemilosrdné a šířily drby stejně zdatně jako novinové články – svými obrázky často řekly mnohem více, než se dalo vyjádřit slovy. Pro ty, kdo si nemohli dovolit kupovat tištěná periodika, bývaly obrázky vystavovány ve výloze tiskárny, kde se veřejnost mohla pokochat šokujícími a často oplzlými ukázkami umění karikaturistů, aniž by se musela rozloučit se svými penězi. Byl to rychlý a snadný způsob, jak držet prst na tepu doby, podobně jako sledovat trendy na sociálních sítích či stále populárnější rubriky o aférách celebrit na bulvárních webových stránkách. Thomas Rowlandson a jemu podobní vymýšleli bizarní a často velmi zábavné – někdy až krutě – parodie na celebrity, politiky a aristokracii, zveličovali jejich nedostatky a prali jejich špinavé prádlo před nenasytnou veřejností, která vše lačně hltala.

Zvu vás na projížďku více než stoletím skandálů, vyprávěných v pětadvaceti příbězích, které mají jedno společné: přestože se někdy mohou zdát podivnější než fikce, všechny jsou zcela pravdivé. Kromě delších statí se na některých místech objevuje rovněž kratší útvar Společenská rubrika: trocha oleje do ohně kavárenských drben podávaná ve stravitelných soustech. Všechny začínající lady Whistledownové by tudíž měly zpozornět: historky hodné vyprávění se ve století bohatém na intriky najdou všude, od Westminsterského paláce po londýnské chudinské čtvrti.

Časová osa

Začátek období regentství se datuje do roku 1811, kdy král Jiří III., tehdy již s pěnou u úst, slepý a téměř nepohyblivý, předal trůn svému nejstaršímu synovi Jiřímu, princi z Walesu. Ten zpočátku vládl jako princ regent, a když jeho otec o necelou desítku let později zemřel, pokračoval jako král Jiří IV.

Princ regent se stal mezi britskými monarchy legendou. Byl to hazardní hráč, marnotratník a prostopášník a zahájil věk elegance, v němž našly plné uplatnění móda, architektura a umění. Zatímco jeho země bojovala s Napoleonem a čelila hrozivým politickým otřesům, princátko se s chutí oddávalo svým rozmarům. Okázalost mladého Jiřího byla přímo úměrná jeho váze.

Byla to doba obrovských společenských rozdílů, kdy ke slovu přicházela pompézní móda a marnivá zábava, a velká města v zemi obracela tvář k nové industriální budoucnosti. Jediný stroj najednou dovedl vykonávat práci desítek lidí a rozvoj techniky postupoval neuvěřitelným tempem. Po celé zemi propukaly nepokoje a pouliční bouře, protože obyvatelstvo stále více hladovělo, zatímco regent tloustl. Británie v období regentství nebyla jen samý lesk a třpyt, život v ní mohl být i velmi bídný. Pro regenta sedícího na samém vrcholu lidé živořící na dně chudoby takřka vůbec neexistovali.

Regentství zastihlo zemi na počátku moderní doby, mezi věkem osvícenství a průmyslovou revolucí. Tradiční dvůr Jiřího III., který úzkostlivě lpěl na zbožnosti a protokolu, byl náhle odsunut na vedlejší kolej zářivou nádherou pozlátkového života prince regenta. Na regentově dvoře mluvily peníze hlasitěji než jazyky.

V období regentství se zdálo, jako by se Anglie stala středobodem celého světa. Na londýnských ulicích nebyl nikdy klid, kočáry rachotily tam a zpátky v každou denní i noční hodinu a vláda nebyla řízena jen z Westminsterského paláce, ale i z luxusních klubů Brook a White. V těchto baštách vládnoucí třídy hráli vlivní pánové nejenom karty, ale pohrávali si se samotným národem.

Regentství bylo dovršením slávy králů, kteří přišli z Hannoveru asi o století dříve. Za sto let od Jiřího I. po Jiřího IV. a poté se země navždy změnila. Tato kniha se zabývá desetiletími obrovských změn, z nichž některé jsou zachyceny na této časové ose.

1714  začátek vlády Jiřího I.

1718  první odsouzení Britové jsou za trest odvezeni do zámořských kolonií

1720  prasknutí Jihomořské bubliny

1721  Robert Walpole se stává de facto prvním ministerským předsedou Velké Británie

1722  vychází kniha Moll Flandersová Daniela Defoea

1727  Jiří I. umírá; začíná vláda Jiřího II.

1728  v Londýně má premiéru Žebrácká opera

1729  Královna Karolina se stává první regentkou Velké Británie na základě zákonů o regentství, zatímco její manžel Jiří II. prodlívá mimo zemi

1729  narození Kateřiny Veliké

1733  Downing Street 10 se stává sídlem úřadujícího ministerského předsedy

1738  narození Jiřího III.

1739  Válkou o Jenkinsovo ucho vyhlašuje Británie válku Španělsku

1739  poprava piráta Dirka Turpina oběšením

1740  propuknutí hladomoru v Irsku

1742  rezignace Roberta Walpola

1743  Jiří II. se stává posledním britským monarchou, který vedl armádu do bitvy

1745  Karel Eduard Stuart zvaný Bonnie Prince Charlie pořádá povstaleckou výpravu ze Skotska

1746  Bitva u Cullodenu

1751  Parlament schvaluje zákon o kalendáři a upravuje 11denní nesrovnalost

1755  vydání Slovníku anglického jazyka Samuela Johnsona

1756  začátek Sedmileté války

1759  otevřeno Britské muzeum

1760  Jiří II. umírá; začátek vlády Jiřího III.

1761  sňatek Jiřího III. s Šarlotou Meklenbursko-Střelickou

1762  narození Jiřího IV. (též známého jako princ regent)

1763  konec Sedmileté války

1765  na vodu je spuštěna loď britského královského válečného námořnictva HMS Victory

1770  sňatek Ludvíka XVI. a Marie Antoinetty

1770  přistání kapitána Jamese Cooka v Botanickém zálivu v Austrálii

1771  otevření první přádelny na vlnu v Británii

1773  Bostonský čajový dýchánek

1775  začátek americké války za nezávislost

1775  narození Jane Austenové

1776  podepsána Deklarace nezávislosti Spojených států amerických

1783  konec americké války za nezávislost

1785  tajný sňatek Jiřího IV. s Marií Fitzherbertovou

1786  Fridrich II. Veliký umírá

1788  vinou duševního onemocnění Jiřího III. vzniká krize regentství

1788  narození lorda Byrona

1789  pád Bastily

1789  začátek Velké francouzské revoluce

1789  George Washington se stává prvním prezidentem Spojených států

1791  návrh zákona na zrušení otroctví Williama Wilberforce se zamítá

1791  vydání knihy Thomase Boswella Život Samuela Johnsona

1792  vydání knihy Mary Wollstonecraftové Obhajoba práv žen

1793  Jakobínský teror

1793  poprava Ludvíka XVI. a Marie Antoinetty

1795  sňatek Jiřího IV. s Karolinou Brunšvickou

1796  Edward Jenner zavádí očkování proti pravým neštovicím

1796  Kateřina Veliká umírá

1796  narození princezny Šarloty z Walesu, dědičky trůnu a jediného dítěte krále Jiřího IV. a Karoliny Brunšvické

1799  konec Velké francouzské revoluce

1799  v Británii je zavedena daň z příjmu

1800  Jiří III. přežije dva pokusy o atentát

1800  Zákony o unii spojují Království Velké Británie a Irské království do jediného Spojeného království

1802  Marie Tussaudová otevírá svou první výstavu voskových figurín ve Spojeném království

1803  začátek napoleonských válek

1804  Napoleon se prohlašuje francouzským císařem

1805  Královské námořnictvo vítězí u Trafalgaru, avšak admirál Nelson je zabit

1806  umírá britský premiér William Pitt

1806  zánik Svaté říše římské

1807  Zákon o zrušení obchodu s otroky prošel Dolní sněmovnou

1808  v britských koloniích je zrušen obchod s otroky

1809  umírá Daniel Lambert, nejtlustší člověk v Británii

1810  lord Byron přeplaval průliv Helléspont (Dardanely) v Turecku

1810  Jiří III. je prohlášen za duševně chorého

1811  princ z Walesu se stává princem regentem; počátek regentství

1811  začátek sociálního hnutí ludditů

1812  Ministerský předseda Spencer Perceval je zavražděn při atentátu

1813  v Yorku je oběšeno čtrnáct ludditů

1814  nastává první restaurace Bourbonů (obnova monarchie ve Francii)

1815  Napoleonových sto dnů

1815  Napoleon je poražen Wellingtonem u Waterloo; konec napoleonských válek

1815  Vídeňský kongres rozhoduje

1815  druhá restaurace Bourbonů

1816  rok bez léta

1817  umírá Jane Austenová

1817  začátek první pandemie cholery

1817  umírá princezna Šarlota z Walesu

1818  umírá Šarlota Meklenbursko-Střelická

1819  Masakr Peterloo

1820  umírá Jiří III.; začátek vlády Jiřího IV.

1820  na základě návrhu zákona Pains and Penalties je královna Karolina Brunšvická postavena před soud

1820  Spiknutí v Cato street s cílem zavraždit členy vlády je zmařeno

1821  umírá Napoleon

1821  Elizabeth Fryová zakládá Britskou dámskou společnost na podporu reformace ženských věznic

1821  umírá Karolina Brunšvická

1822  umírá romantický básník a prozaik Percy Bysshe Shelley

1823  Mary Anningová nachází první kompletní kostru plesiosaura

1824  umírá lord Byron

1825  otevření první moderní železniční společnosti na světě Stockton a Darlington

1826  Spojené království zakouší druhé nejteplejší léto v zaznamenané historii

1826  začátek druhé pandemie cholery

1827  vévoda z Wellingtonu se stává vrchním velitelem vojsk

1828  vévoda z Wellingtonu se stává ministerským předsedou

1828  začíná soud se sériovými vrahy Burkem a Harem

1829  založení Metropolitní policie v Londýně

1830  Jiří IV. umírá; začátek vlády Viléma IV.

1831  Charles Darwin se vydává na cestu na palubě brigy Královského námořnictva HSM Beagle

1832  druhá pandemie cholery postihuje Londýn

1833  Zákon o zrušení otroctví získává královský souhlas

1833  Tovární zákon nedovoluje zaměstnávání dětí mladších 9 let v továrnách

1833  umírá abolicionista William Wilberforce

1834  skupina zemědělských dělníků zvaná Mučedníci z Tolpuddle je odsouzena k odsunu do Austrálie

1834  Westminsterský palác je zachvácen požárem

1834  Vilém IV. rozpouští vládu a jmenuje Wellingtona ministerským předsedou; je to naposledy, co britský monarcha jmenuje premiéra proti vůli parlamentu

1835  Madam Tussaudová otevírá muzeum na Baker Street

1836  Charles Darwin zakončuje svou cestu na palubě HMS Beagle

1837  Vilém IV. umírá

1837  začátek vlády královny Viktorie

Společenské třídy

Společenské třídy byly hnací silou georgiánské Británie. Řídi-lo se podle nich veškeré dění, počínaje tím, jaké měl člověk v životě možnosti, po předpokládanou délku života, a očekávalo se, že se každý člověk naučí své určené místo dodržovat. Ačkoli termíny jako vyšší, střední a pracující třída není těžké vysvětlit, Patrick Colquhoun ve své knize z roku 1814, Pojednání o bohatství, moci a zdrojích britského impéria třídy dále rozlišuje do následujících kategorií. Jde o zajímavý vhled do toho, jak komplikované bylo s ohledem na peníze třídní uspořádání v období regentství.

Vrchol žebříčku: královská rodina, arcibiskupové a biskupové, členové horní komory parlamentu, vysocí státní úředníci a všichni šlechtici s titulem vyšším než baronet a jejich rodiny

Druhá třída: baroneti, rytíři, venkovská šlechta a další významné osoby s vysokými příjmy a jejich rodiny

Třetí třída: vysoké duchovenstvo, osoby zastávající významná státní zaměstnání, vyšší pozice v advokacii, význační lékaři, vážení obchodníci, továrníci podnikající ve velkém a prvořadí bankéři a jejich rodiny

Čtvrtá třída: osoby zastávající nižší pozice v církvi a státní správě, duchovní různých vyznání, profese právnické a lékařské, učitelé dětí nadřazenějších tříd, uznávaní živnostníci, majitelé lodí, obchodníci a továrníci druhé kategorie, velkoobchodníci a lepší majitelé obchodů, umělci, uznávaní stavitelé, studovaní mechanici a osoby s průměrným příjmem a jejich rodiny

Pátá třída: nižší živnostníci, majitelé krámků druhé kategorie, hostinští a hospodští a osoby vykonávající různá zaměstnání s průměrným příjmem a jejich rodiny

Šestá třída: pracující mechanici, umělci, řemeslníci, zemědělští pracovníci a další, kdo se živí fyzickou prací, a jejich rodiny, nekvalifikované služebnictvo

Sedmá třída: žebráci a jejich rodiny, tuláci, cikáni, lotři, vagabundi a zaháleči a nespořádané osoby žijící z kriminální činnosti

Armáda a námořnictvo: důstojníci armády, námořnictva a námořní pěchoty včetně důstojníků s polovičním platem, vysloužilých vojáků a jejich rodin; poddůstojníci armády, námořnictva a námořní pěchoty, vojáci, námořníci a vojáci námořní pěchoty včetně vysloužilých vojáků armády, námořnictva atd. a jejich rodiny

Postavy

V těchto příbězích vystupuje mnoho slavných lidí opředených skandály, jejichž rodiny se mezi sebou občas proplétají. Abyste se lépe orientovali v moři klepů a pomluv, podívejte se na přehled našich hlavních hráčů.

Elizabeth Armisteadová: slavná kurtizána a filantropka, manželka Charlese Jamese Foxe

Mary Beauclerková: dcera Tophama Beauclerka a lady Diany Spencerové, milenka svého nevlastního bratra George, 3. vikomta Bolingbrokea

Topham Beauclerk: milenec a později i manžel Lady Diany Spencerové, otec Mary Beauclerkové

William Beckford: podivín z Fonthillu, stavitel vysokých věží a milenec Wiliama Courtenayho, 9. hraběte z Devonu

Mariana Belcombeová: milenka Anne Listerové

Joseph Biscoe: manžel Susanny Hopeové a nejlepší přítel jejího milence Roberta Homea Gordona

Charles Blessington: 1. hrabě z Blessingtonu, manžel Marguerite, hraběnky z Blessingtonu

Marguerite Blessingtonová: hraběnka z Blessingtonu, manželka Charlese, 1. hraběte z Blessingtonu, a údajně milenka Alfréda, hraběte d’Orsay

Karolina Brunšvická: manželka Jiřího IV., nekorunovaná královna a milovnice zábavy, milenka Bartolomea Pergamiho

Eleanor Butlerová: partnerka Sarah Ponsonbyové, lady z Llangollenu

George Byron: 6. baron Byron, onen slavný básník; milenec lady Caroline Lambové, šílený, zlý a nebezpečný

William Courtenay: 9. hrabě z Devonu, milenec Williama Beckforda

Lavinia Fentonová: vévodkyně z Boltonu; operní hvězda, milenka a později manželka Charlese Powletta, 3. vévody z Boltonu

Kitty Fisherová: kurtizána a velká hvězda; milenka George Coventryho, 6. hraběte z Coventry, a zapřisáhlá protivnice Marie, hraběnky z Coventry

Maria Fitzherbertová: utajená manželka Jiřího IV. (dlouho tím trpěla)

John FitzPatrick: 2. hrabě z Upper Ossory; milenec a později manžel Anne Liddellové

Augustus Henry FitzRoy: 3. vévoda z Graftonu; ministerský předseda, manžel Anne Liddellové a milenec Anne Parsonsové

Charles James Fox: vůdce opozice, manžel Elizabeth Armisteadové

Jiří IV.: král, princ regent, princ z Walesu a veskrze zkažený člověk; syn Jiřího III. a královny Šarloty, manžel Marie Fitzherbertové a Karoliny Brunšvické; milenec mnoha žen

Robert Home Gordon: milenec Susanny Hopeové a nejlepší přítel jejího manžela, Josepha Biscoea

Henrietta Grosvenorová: hraběnka Grosvenorová, manželka Richarda, 1. hraběte Grosvenora, a milenka prince Jindřicha, vévody z Cumberlandu a Strathearnu

Richard Grosvenor: 1. hrabě Grosvenor, manžel Henrietty, hraběnky Grosvenorové

Elizabeth Gunningová: 1. baronka Hamiltonová z Hameldonu, manželka Jamese Hamiltona, 6. vévody z Hamiltonu, matka Elizabeth Smith-Stanleyové, hraběnky z Derby

Maria Gunningová: hraběnka z Coventry, manželka George Coventryho, 6. hraběte z Coventry, milenka Fredericka St. Johna, 2. vikomta Bolingbrokea; zapřisáhlá protivnice Kitty Fisherové

James Hackman: vrah Marthy Rayové

Emma Hamiltonová: známá lady Hamiltonová; manželka Williama Hamiltona, milenka lorda Nelsona, matka Horatie Nelsonové

James Hamilton: 6. vévoda z Hamiltonu, manžel Elizabeth Gunningové, otec Elizabeth Smith-Stanleyové, hraběnky z Derby

William Hamilton: manžel lady Emmy

Princ Jindřich: vévoda z Cumberlandu a Strathearnu, bratr Jiřího III. a milenec Henrietty, hraběnky Grosvenorové

Elizabeth Herbertová: hraběnka z Pembroke, manželka Henryho Herberta, 10. hraběte z Pembroke; sestra lady Diany Spencerové

Henry Herbert: 10. hrabě z Pembroke, manžel Elizabeth Herbertové a milenec Kitty Hunterové

Augustus Hervey: 3. hrabě z Bristolu, manžel Elizabeth Chudleighové

Susanna Hopeová: manželka Josepha Biscoea a milenka jeho nejlepšího přítele, Roberta Homea Gordona

Kitty Hunterová: milenka Henryho Herberta, 10. hraběte z Pembroke

Elizabeth Chudleighová: vévodkyně z Kingstonu, manželka Evelyna Pierreponta, 2. vévody z Kingstonu nad Hullem, taktéž manželka Augusta Herveyho, 3. hraběte z Bristolu, vévodkyně-hraběnka

Percy Jocelyn: biskup z Clogheru a údajný milenec Jamese Moverleyho

Caroline Lambová: manželka Williama, 2. vikomta z Melbourne, a milenka lorda Byrona

William Lamb: 2. vikomt z Melbourne, ministerský předseda a manžel lady Caroline Lambové; na mladou královnu Viktorii oči nedělal

Anne Liddellová: vévodkyně z Graftonu, manželka Augusta FitzRoye, 3. vévody z Graftonu; milenka a později manželka Johna FitzPatricka, 2. hraběte z Upper Ossory

Anne Listerová: alias Gentlemen Jack, lady ze Shibden Hallu, milenka Mariany Belcombeové, manželka Ann Walkerové

Henry St. John-Mildmay: 4. baronet, milenec Harriet, hraběnky z Rosebery

John Montagu: 4. hrabě ze Sandwiche a milenec Marthy Rayové

James Moverley: údajný milenec Percyho Jocelyna, biskupa z Clogheru

Frances Nelsonová: vikomtka Nelsonová, manželka slavného Nelsona

Horatia Nelsonová: dcera lady Hamiltonové a lorda Nelsona

Horatio Nelson: 1. vikomt Nelson, manžel Frances, vikomtky Nelsonové, milenec Emmy Hamiltonové a otec Horatie Nelsonové

Alfred d’Orsay: hrabě z Orsay, údajný milenec Charlese a Marguerite, hraběte a hraběnky z Blessingtonu

Anne Parsonsová: známá jako Nancy, kurtizána a milenka Augusta FitzRoye, 3. vévody z Graftonu

Bartolomeo Pergami: milenec Karoliny Brunšvické

Evelyn Pierrepont: 2. vévoda z Kingstonu nad Hullem, manžel Elizabeth Chudleighové

Sarah Ponsonbyová: partnerka Lady Eleanor Butlerové, lady z Llangollenu

Charles Powlett: 3. vévoda z Boltonu, oženil se s Lavinií Fentonovou

Archibald Primrose: 4. hrabě z Rosebery, manžel Harriet, hraběnky z Rosebery

Harriet Primroseová: hraběnka z Rosebery, manželka Archibalda, 4. hraběte z Rosebery, milenka Henryho St. John-Mildmaye

Martha Rayová: milenka Johna Montagua, 4. hraběte ze Sandwiche, zavražděna Jamesem Hackmanem

John Sackville: 3. vévoda z Dorsetu, milenec Anne Parsonsové a Elizabeth Smith-Stanleyové, hraběnky z Derby

Frances Scudamoreová: vévodkyně z Beaufortu, milenka Williama, 2. barona Talbota

Edward Smith-Stanley: 12. hrabě z Derby, manžel Elizabeth Smith-Stanleyové, hraběnky z Derby

Elizabeth Smith-Stanleyová: hraběnka z Derby, dcera Elizabeth, baronky Hamiltonové z Hameldonu, a Jamese, 6. vévody z Hamiltonu. Manželka Edwarda Smith-Stanleyho, 12. hraběte z Derby a milenka Johna Sackvilla, 3. vévody z Dorsetu

Henry Somerset: 3. vévoda z Beaufortu, manžel Frances Scudamoreové

Diana Spencerová: vikomtka Bolingbrokeová, manželka Frederika St. Johna, milenka a později také manželka Tophama Beauclerka. Matka George, 3. vikomta Bolingbrokea, a Mary Beauclerkové

Charlotte St. Johnová: vikomtka Bolingbrokeová, manželka George, 3. vikomta z Bolingbrokeu

Frederick St. John: 2. vikomt Bolingbroke, řečený Bully, baron Battersea, manžel lady Diany Spencerové, otec George, 3. vikomta Bolingbrokea, milenec Marie Gunningové

George St. John: 3. vikomt Bolingbroke, syn Fredericka, 2. vikomta Bolingbrokea, a lady Diany Spencerové, manžel Charlotte, vikomtky Bolingbrokeové, milenec své nevlastní sestry, Mary Beauclerkové

William Talbot: 2. baron Talbot, milenec Frances Scudamoreové, vévodkyně z Beaufortu

Catherine Tylney-Longová: nejzámožnější prostá občanka v Anglii, manželka Williama Wellesley-Polea

Ann Walkerová: manželka Anne Listerové

William Wellesley-Pole: veskrze ničemný člověk, manžel Catherine Tylney-Longové

Harriette Wilson: vychytralá kurtizána a spisovatelka, milenka mnoha důležitých mužů