Vojtech Zamarovský

OBJAVENIE TRÓJE 

(ukážka)

© Vojtech Zamarovský 1976 lllustrations © Otakar Pok Design © Ľubomír Mika 2002 Slovák edition © PERFEKT 2002

10. zväzok súborného diela Vojtecha Zamarovského

Vojtech Zamarovský OBJAVENIE TRÓJE

Tretie slovenské vydanie, v rámci súborného diela vydanie prvé Odborná konzultácia a autor obrazového scenára doc. PhDr. Pavol Valachovič, CSc.

Autori fotografií Dr. Peter Zamarovský a archív Grafická úprava Ľubomír Mika

Vydal Perfekt, a. s., Karpatská 7, 811 05 Bratislava, ako svoju 299. publikáciu. Rok vydania 2002

Zodpovedná redaktorka Elena Linzbothová Jazyková redaktorka Mgr. Andrea Stúpalová

Sadzba a zalomenie Alias Press, Bratislava Vytlačili Tlačiarne Banská Bystrica

ISBN 80-8046-195-3

ÚVODOM

O  Parisovi a krásnej Helene, o bohatom Achillovi a chrabrom Hektorovi, o Patroklovi mužného ducha a staručkom kráľovi Nestorovi, o veľkej vojne Achájcov odetých kovom proti Tróji šľahanej vetrami hovorí táto kniha.

O dobrodružstvách ľstivého Odysea a vernej Penelopy, o vyvrátení mesta kráľa Priama a strašnej smrti vladyku mužov Agamemnóna, o udalostiach, ktoré ospieval vo svojich hrdinských básňach Homér.

A nielen o tom: hovorí aj o mužovi, ktorý proti názoru celého učeného sveta pokladal Homéra nielen za básnika, ale i za historika -a na úžas všetkých súčasníkov našiel miesto, kde kedysi stála Trója, a vykopal jej hradby. O neuveriteľnom živote Heinricha Schliemanna, o jeho zostupoch do hlbín tisícročí, v ktorých objavil nielen nesmierne poklady trójskych a achájskych kráľov, ale i prastarú kultúru, o ktorej ľudstvo doteraz nemalo tušenia. A nakoniec táto kniha hovorí o otázkach okolo Homéra a jeho diela. Dvadsaťpäť storočí študujú už učenci tieto problémy - stojí hádam za to pozrieť sa, k čomu dospeli v tichých pracovniach európskych a amerických univerzít a čo objavili v troskách homérovských hradov v Malej Ázii a Grécku.

Je málo tém, ktoré by väčšmi pútali záujem ľudstva: zoznam prác o Homérovi a Tróji má vyše 200 000 (!) čísel a vieme bezpečne, že nie je úplný. Tento záujem je hádam prekvapujúci, nie je však bezdôvodný. Homérova llias a Odysea sú najstaršie pamiatky gréckej literatúry, a ako vieme, gréckou literatúrou sa začína európska literatúra. Sú jedným z najcennejších výtvorov antickej kultúry a neodmysliteľnou súčasťou nášho kultúrneho dedičstva. Tieto básne ovplyvnili a dodnes ovplyvňujú podstatnú časť svetovej umeleckej tvorby. Vymenovať básnikov, dramatikov a spisovateľov, v ktorých diele sa priamo alebo nepriamo odráža ich vplyv, znamená vymenovať všetky veľké mená z dejín literatúry - prinajmenšom literatúry písanej latinkou, azbukou, gotikou a alfabetou - ktoré do nej patria.

Homér je najčítanejším básnikom všetkých čias vrátane prítomnosti. Ani jedno dielo svetovej poézie nedosiahlo dodnes toľko vydaní ako llias a Odysea. Platí o nich, čo o čare gréckeho umenia napísal Marx: „Ešte vždy nám poskytujú pôžitok a v určitom zmysle platia ako norma a nedostižný vzor.“ Dokonalý pôžitok z Homérových básní predpokladá však určití prípravu; aj potom sa musí do nich postupne vnikať, podobne ako do Beethovenovej hudby alebo do šerosvitu Rembrandtových plátien. Omnoho väčšiu prípravu vyžaduje štúdium takmer neprehľadnej filologickej a archeologickej literatúry, ktorá odpovedá na otázku, ako to s Homérom a trójskou vojnou v skutočnosti bolo.

Toto všetko nám dáva nádej, že kniha o Homérových básňach a o objavoch sveta Homérových hrdinov má svoje oprávnenie - a že nebude pre čitateľa nezaujímavá. Keď hovoríme: pre čitateľa, myslíme to doslovne. Hoci sa táto kniha zaoberá látkou, ktorá býva predmetom učených štúdií, nesledovali sme ňou vedecké ciele. Písali sme ju ako oddychové čítanie pre ľudí, čo sa zaujímajú (alebo nezaujímajú) o stratené a znovu objavené svety dávnoveku a o ich kultúru.

Napriek tomu je táto kniha vedecky podložená. Na tom nič nemení, že sa na jej stránky dostali vzrušujúce príbehy. Ani jeden sme si nevymysleli: vyplynuli z antických predlôh a modernou vedou zistených faktov. A hlavne-zo sledovania ciest, ktorý- bez niektorých epizód a v chronologickom postupe udalostí. Aj keď prerozprávanie lliady a Odysey môže byť vo vzťahu k originálu len ako klavírny výťah k symfónii, snažili sme sa v ňom zachytiť všetky hlavné motívy, a to pokiaľ možno priamo Homérovými slovami a vždy v jeho duchu. Pokiaľ sú tieto motívy v jeho básňach len naznačené a výklad si vyžadoval ďalšie rozvedenie, siahli sme po drámach Aischylových, Sofoklových a Euripidových (na dvoch miestach aj po veršoch Vergíliových a Ovídiových). Moderné spracovanie homérovských námetov sme nechali - až na jedno malé ä propos - úmyselne stranou. 

V prvej časti sa opierame o text a interpretáciu Homérových básní. Ich obsah podávame veľmi zhustene. Čo sa týka druhej časti, chceli by sme ubezpečiť čitateľa, že sme tu ani nedopatrením nepovolili uzdu fantázii. Schliemannov život je naplnený toľkými neuveriteľnými dobrodružstvami a takými dramatickými zvratmi, že tu bolo treba skôr krotiť pero. Všade, kde môžeme, nechávame ho hovoriť jeho vlastnými slovami; citáty preberáme najmä z jeho vlastného životopisu a z jeho diel, v hojnej miere tiež z jeho posmrtne vydanej korešpondencie. Ak uvádzame niektoré citáty skrátené a bez ťažkopádnej dokumentácie (to platí aj o citátoch z prác iných bádateľov), čitateľ nám to iste nebude zazlievať.

Dobytie Tróje a Aieneiov útek:

I.    Gréci zostupujú po rebríku z dreveného koňa. 2. Aias unáša Kassandru.

3.    Bojová scéna.

4.    Menelaos hrozí Helene pred chrámom bohyne Afrodity.

5.    - 6. Priamova smrť. 7. Hekabu odvádzajú do otroctva. 8. Demofón a Akamos odvádzajú Aitru. 9. Aieneias prchá s paládiom.

10. Aineias vynáša otca a vedie Askania z Tróje.

II.    Návšteva Priemovy rodiny u Hektorovho hrobu. 12. Odyseus sa nakláňa k Helene.

13.    Neoptolemos obetuje Polyxenu na Achillovom hrobe.

14.    Aieneias nastupuje na loď.

V tretej časti sme sa sústredili len na hlavné body „homérskej otázky“.

Slovný výklad sme doplnili výberom ilustrácií, nákresov a plánov; väčšina z nich je reprodukovaná z dobových prameňov a v našej literatúre prvý raz. Pri písaní tejto knihy sme použili knižné pramene, z ktorých časť, prístupnú v našich knižniciach, uvádzame v Prehľade literatúry. Pri citátoch z Homéra sme sa pridŕžali prekladu lliady a Odysey od M. Okála (1962 -1966); za preklady ostatných cudzojazyčných textov nesieme zodpovednosť sami. Nakoniec sa chceme poďakovať všetkým, ktorí nám pomohli prekliesniť sa „homérovskou džungľou“ a „trójskym rumoviskom“. Profesor M. Okál z bratislavskej univerzity nám ochotne dal k dispozícii poznámky k svojmu prekladu Homéra a prekonzultoval s nami niektoré sporné miesta z inojazyčných prekladov. 

Kde chýbajú poznatky, uvádzame teórie a dohady a neváhame pripojiť vlastné stanovisko; čitateľ však vždy bezpečne pozná, na čom je. Keď pritom riskujeme omyl, máme aspoň tú pochybnú útechu, že pri riešení (ešte vždy nevyriešenej) „homérovskej otázky“ sa neraz zmýlili aj veľkí umelci.

Dr. L. Vidman z Kabinetu pre grécke, rímske a latinské štúdiá pri Čs. akadémii vied v Prahe a profesor J. Špaňár z bratislavskej univerzity prečítali rukopis a pomohli nám pripomienkami. Profesorovi J. Chadwickovi z Cambridgeskej univerzity ďakujeme za pomoc pri riešení niektorých otázok trójskych nápisov. Osobitnou vďakou sme zaviazaní profesorovi C. W. Blegenovi z univerzity v Cincinnati (USA) za najnovšie materiály o jeho dlhoročných vykopávkach v Tróji.

Mapa Tróje a okolia.

Nánosy z riek postupne natoľko posunuli líniu pobrežia, že pôvodne prístavné mesto sa ocitlo vo vnútrozemí.

Marec 1966    V. Z.

Pre toto nové vydanie (prvé vyšlo roku 1962) sme text knihy zredigovali; niektoré partie sme upravili podľa dnešného stavu bádania, iné sme prepracovali podľa poznatkov z nových ciest po svete Homérových hrdinov. Menšie zmeny sme urobili aj vo výbere ilustrácií a v prehľade mytologických postáv na konci knihy.

November 1976    V. Z.

Najnovšie vydanie Zamarovského diela Objavenie Tróje, prichádzajúce k novej generácii čitateľov na prahu 21. storočia, sme doplnili o d'alšie ilustrácie - mnohé farebné, ktoré od posledného vydania diela uzreli svetlo sveta v početných odborných i populárno-náučných publikáciách o Tróji. Veríme, že vzrušujúci Zamarovského text spolu s obrazovým materiálom a príťažlivým dizajnom si podmaní nových a nových čitateľov tohto bezpochyby špičkového diela slovenskej literatúry faktu.

November 2002    PERFEKT

I. KNIHA O BÁSŇACH

Deväť rokov už uplynulo odo dňa, čo grécka flotila s 1186 loďami a so 100 000 mužmi na palube vyplávala z prístavu Aulidy (pri prielive, ktorý oddeľuje pevninové Grécko od ostrova Euboie) a po dobrodružnej plavbe pristála pri brehoch Tróje. Cestou omylom spustošila mesto spojeneckého kráľa Telefa, búrka ju rozprášila po mori, s veľkými ťažkosťami sa znova zoradila a po ďalšom trápnom incidente pri ostrove Chryse dosiahla konečne cieľ. Deväť rokov bolo už pochované i telo odvážneho Protesilaa, prvého padlého na trójskej pôde, a vysoká tráva pokrývala náhrobky mnohých iných bohatierov, ktorí prišli o život v službách boha vojny, kovového Area.

Teraz stálo loďstvo na suchej zemi a zaberalo pobrežie dlhej zátoky, v ktorej sa miešajú vody Marmarského a Egejského mora. Tiahlo sa v mnohých radoch za sebou a na široký morský breh sotva sa stačili pomestiť všetky plavidlá obrovskej inváznej armády. Lodné trámy už hnili, laná sa trhali, ale duté lode s nesčíselnými veslami stáli tu ako záruka šťastného návratu, lebo Gréci si boli istí, že jedného dňa dobyjú hradby vysokej Tróje a vrátia sa víťazne do vlasti. Za nekonečným pásom lodí, na pobrežnej strane, kam už nedorážal morský príboj, rozkladal sa opevnený tábor. Najstatočnejší bojovníci mali stany na krídlach; boli veľké, zbité z dubových brvien a ohradené husto zatlčenými kolmi. Uprostred, pred zhromaždiskom mužov, týčil sa stan hlavného veliteľa spojených gréckych vôjsk pred Trójou, mykénskeho kráľa Agamemnóna.

Achájska loď a vozba. Maľba na kotlíku z boiótskych Téb asi zo začiatku 7. storočia pred n. I. (Britské múzeum, Londýn)

1. DESIATY ROK

Mocný kráľ Agamemnón, Atreov syn, opustil zlatom bohaté Mykény i svoju manželku Klytaimnestru, aby sa postavil do čela veľkej trestnej výpravy proti Tróji. So stovkou lodí priplával cez búrlivé more a viedol družinu, ktorá bola zo všetkých spojencov najpočetnejšia. Vedomý si svojich vladárskych povinností, neváhal obetovať ani vlastnú dcéru Ifigeneiu bohyni Artemide, aby zabezpečil lod'stvu šťastnú plavbu. Vladykom mužov bol za vojny i v mieri; v boji ho musel poslúchať každý kráľ i vodca, pred bitkou musel však on vypočuť mienku vojnovej rady, a keď sa neozývalo rinčanie zbraní, mal každý bojovník právo vyjadriť na zhromaždení mužov svoj názor a on mu nesmel vziať slovo. Ned'aleko Agamemnónovho stanú táboril jeho brat, ryšavý vladyka Sparty Menelaos. Viedol mužov lakedaimónskych, ktorí priplávali na šesťdesiatich lodiach, a zo všetkých vodcov najväčšmi horel túžbou po boji. Veď pre neho vojna vypukla: chcel pomstiť urazenú česť a dobyť si späť manželku Helenu, ktorú mu uniesol syn trójskeho kráľa Paris.

Priamo na zhromaždisku mužov a hneď vedľa hlavného veliteľa mal svoj stan itacký kráľ Odyseus, Laertov syn. Priviedol k Tróji síce len dvanásť lodí, ale patril medzi najváženejších vodcov: prevyšoval všetkých ostatných múdrosťou a dôvtipom, čo je vo vojne-a nielen vo vojne-vlastnosť rovnako užitočná ako hrdinstvo. Na pole cti a slávy sa mu, pravdu povediac, veľmi nechcelo; krátko pred vypuknutím vojny sa oženil s krásnou Penelopou, ktorá ho obdarila synčekom Telemachom. Keď ho prišli povolať, predstieral šialenstvo: zapriahol do pluhu vola, začal orať pole a siať do neho soľ. Na tento regrútsky trik mu však čoskoro prišli: bohatier Palamedes mu položil pred záprah malého Telemacha v plienkach a Odyseus sa pochopiteľne zastavil. Tak prezradil, že má všetkých päť pohromade -a mal ich po celý čas vojny. Bol najlepším radcom hlavného veliteľa a jeho prezieravosti sa rovnala len jeho odvaha, ktorá mu vyniesla titul „boriteľ miest“.

Obetovanie Itigeneie pred začiatkom vojny s Trójou. Maľba v Pompejach