Ideální trasy pro…

Fanoušky architektury

Dubrovník (trasa 12) je architektonickým skvostem. Rovinj (trasa 5), Trogir (trasa 8), Hvar (trasa 11) a Korčula (trasa 15) se zase řadí mezi renesanční klenoty, naproti tomu v Záhřebu (trasy 1 a 2) se středověk mísí s architekturou 19. století.

Outdoorové nadšence

Dejte si do těla při výstupu na masiv Biokovo (trasa 8) anebo si v rámci tréninku běžte zaplavat či se projet na kole po ostrovech Mljet (trasa 13) nebo Hvar (trasa 11). Sportovní aktivity nabízí i Rovinj (trasa 5), užijete si zde mimo jiné třeba horolezectví, potápění či plavání.

Příznivce pláží

Nejlepší písečné pláže najdete v oblastech okolo poloostrova Pelješac (trasa 14), na ostrově Lopud (trasa 12), u Lumbardy na ostrově Korčula (trasa 15) a na Paklených ostrovech (trasa 11). Pokud toužíte spíše po klidu, zvolte cestu na ostrovy Mljet (trasa 13) či Vis (trasa 10).

Obdivovatele přírody

Panenskou krásu přírody najdete v okolí řeky Krka (trasa 9) s krásnými vodopády a ostrovním klášterem, u pozoruhodných Plitvických jezer (trasa 4) nebo na zeleném ostrově Mljet (trasa 13) se dvěma vnitrozemskými jezery a bujnými lesy.

Gurmány

Návštěva Chorvatska se neobejde bez ochutnávky vín z poloostrova Pelješac (trasa 14), istrijských lanýžů (trasa 6) a mořských plodů z vesnice Mali Ston (trasa 14). Nenechte si ujít návštěvu některé z restaurací (trasy 1 a 2).

Milovníky římských památek

Diokleciánův palác ve Splitu (trasa 7) si do dnešních dní uchoval velkolepost císařského sídla. V římském amfiteátru v Pule (trasa 5) se jen stěží ubráníte představám o gladiátorských zápasech.

Rodiny s dětmi

Děti milují pláže, určitě je však ohromí i vodopády u Plitvických jezer (trasa 4) či krásy národního parku Krka (trasa 9). Při prohlídce zámků v Zagorje (trasa 3) se budou cítit jako v pohádce.

Noční ptáky

Pestrý noční život vás čeká v Záhřebu (trasy 1 a 2), kde najdete podniky všeho druhu, jazzové kluby i diskotéky. Ve městě Hvar (trasa 11) si můžete dopřát vynikající koktejly, zatímco Split (trasa 7) dýchá poklidnou středomořskou atmosférou.

Úvod

Seznamte se s chorvatským místopisem, zdejšími zvyky a kulturou. V průvodci získáte také informace o místní kuchyni, historii země, ale i tipy, jak při návštěvě Chorvatska naplno využít čas.

Chorvatské pobřeží je lemováno bezpočtem ostrovů

Objevte Chorvatsko

Chorvatsko je jednou z nejlákavějších evropských destinací s nekonečnými plážemi, stovkami ostrovů a lehce ležérním přístupem k životu, což z něj činí ideální dovolenkový cíl. Bohatá historie a úžasné pláže – to je Chorvatsko.

Jednou z výhod Chorvatska je, že tu dostanete „dvě země za cenu jedné“. Protáhlé pobřežní oblasti jsou silně ovlivněné Itálií – od kuchyně přes rozvaliny římských památek až po nenucený přístup k životu. Naproti tomu Záhřeb a severní Chorvatsko mají mnohem silnější kulturní, jazyková a ekonomická pouta s Německem a Rakouskem, což se odráží především v barokních městech, která vyrostla za dob rakousko-uherské monarchie. Tato dvojakost je přímým následkem spletité historie země.

Chorvatská identita

K největšímu rozmachu chorvatského království došlo před více než 1 000 lety. Celá staletí pak žádná země označovaná jako Chorvatsko neexistovala. Jaderské pobřeží bylo nejprve součástí Římské říše, poté Byzance, následně se dostalo do rukou uherských králů a pak Benátčanů, Francouzů (za Napoleona) a ve 20. století bylo připojeno k Itálii. Ve vnitrozemí téměř nepřetržitě vládli Rakušané a Maďaři, a to až do konce 1. světové války, kdy vzniklo první společné království Srbů, Chorvatů a Slovinců, které na konci 2. světové války nahradila Jugoslávie (viz str. 23). Po celou dobu se však mezi Chorvaty vlivem odlišného náboženství udržoval smysl pro národní identitu. Srbský nacionalismus Slobodana Miloševiće se pak stal onou jiskrou, která zažehla dlouho potlačovaný chorvatský sen o nezávislosti. Nicméně konflikt, který se následně rozhořel, většinu Chorvatů zaskočil. Po děsivých válečných letech následovalo období stagnace. Přes tuto dlouhou a obtížnou cestu však samostatné Chorvatsko nakonec našlo své kořeny a v roce 2013 se stalo členem Evropské unie.

Místopis a uspořádání

Chorvatsko rozkládající se na ploše 56 538 km2 lze rozdělit na tři oblasti. První představuje nížinatá pánev mezi řekami Sáva a Dráva, v níž leží Záhřeb a která se postupně zvedá k pohoří Zagorje na severu, druhou jsou Dinárské hory, jež se tyčí nad pobřežím, a třetí reprezentuje dlouhý pobřežní pás lemující Jaderské moře. Mezi návštěvníky se největší oblibě těší právě pobřeží. Táhne se od Istrie až po Dubrovník v délce 1 778 km a 1 185 ostrovů rozesetých okolo navíc nabízí spoustu možností sportovního vyžití i skvělá místa k relaxaci.

Záhřeb a severní Chorvatsko

V této části země tráví čas jen málo turistů. Záhřeb má vše, co můžete očekávat od středoevropského hlavního města: muzea, restaurace, noční život a typickou směsici barokní a secesní architektury. V dobách Jugoslávie, kdy hrál Záhřeb druhé housle za Bělehradem, tento archiv chorvatské kultury upadal. Dnes opět nabyl ztracený lesk. Ženy oblečené podle posledních trendů navštěvují módní butiky a popíjejí koktejly ve stylových kavárnách, zatímco muži ve značkových slunečních brýlích křižují město v italských sportovních vozech. Své místo tu má i bohémský svět, a to v netradičních kavárnách a klubech záhřebského středověkého Horního Města.

Díky své poloze je Záhřeb skvělým výchozím bodem pro výpravy do pohoří Zagorje na severu země. Místní farmáře dělí jen jedna generace od dob, kdy na svá pole jezdili na vozech tažených koňmi. Navíc právě v této lokalitě kdysi sídlila chorvatská šlechta. Návštěva zdejších hradů a pevností představuje putování ke kořenům chorvatské identity.

Istrie

Na Istrii můžete ještě dnes najít pamětníky, kteří prožili svůj život ve čtyřech různých zemích, aniž kdy opustili svou domovinu. Do roku 1918 byli Rakušany, poté do roku 1945 Italy, po válce až do roku 1991 Jugoslávci a dnes jsou Chorvaty. Výsledkem těchto dějinných zvratů je filozofický pohled Istrijců na historii, skvělá jazyková vybavenost a vstřícný přístup k turistům. I díky němu se Istrie stala místem, kde si Evropané pořizují svůj druhý domov a kde plánují prožít léta zaslouženého odpočinku. K její popularitě pochopitelně přispívá také mírné klima, přijatelné životní náklady, lahodné jídlo i úchvatné a dlouhé pobřeží.

Split a dalmatské pobřeží

Obyvatelé druhého největšího chorvatského města mají hned několik důvodů cítit patřičnou hrdost – jsou pyšní na svůj fotbalový tým Hajduk Split a u srdce je hřeje fakt, že žijí ve městě, kde se zrodily tenisové hvězdy jako Goran Ivanišević či Mario Ančić. Při návštěvě Splitu pocítíte, jak se tu nenásilně prolíná staré s novým. Diokleciánův palác zapsaný v seznamu památek UNESCO sem láká spousty návštěvníků, díky zdejšímu životnímu stylu tu však naleznou i jinou zábavu. Projděte se po nábřežní promenádě, zavítejte do místních kaváren nebo se připojte k tepajícímu nočnímu životu a pochopíte, proč si místní na Splitu tak zakládají.

Poloha Splitu umožňuje vyrážet odtud na další lákavá místa na dalmatském pobřeží, ať už vás zajímá kultura, nebo outdoorové aktivity. Zatímco pozůstatky starořímského města Salona neodbytně evokují vzpomínky na dávno zmizelé časy, u velkolepých vodopádů v národním parku Krka najdete úchvatná místa, kde člověk zapomene na čas a dokázal by tu strávit celý den. Nedaleké středověké město Trogir se řadí mezi klenoty zapsané v seznamu světového dědictví UNESCO. Milovníci turistiky si přijdou na své v Makarské, která je ideálním výchozím bodem pro túry do pohoří Biokovo.

Ostrovy

Chorvatsku náleží celá řada nádherných okolních ostrovů. Roky „opomíjení“ proměnily ostrov Vis v místo dokonalého úniku před civilizací, ostrov Mljet s písečnými plážemi, zalesněnými kopci a vnitrozemskými jezery zase pro mnohé představuje skutečný ráj na zemi. Ostrov Korčula je proslulý tradicí pěstování oliv, zdejší krajinu dokreslují rozlehlé vinohrady. Ve stejnojmenném městě vás ohromí malebné historické centrum. Fotografie ostrova Hvar zdobí levandulová pole, jeho součástí je i řada nedalekých ostrůvků. Ve večerních hodinách se návštěvníci města Hvaru mohou těšit na bujarý noční život.

Dubrovník

Dubrovník, označovaný lordem Byronem za „perlu Jadranu“, je se svým historickým jádrem jedním z nejvýznamnějších klenotů Chorvatska. Město obehnané hradbami působí se svými památníky, fontánami a dalšími prvky, jako by bylo spíše vytesáno než vystavěno. Řada muzeí a chrámů zachycuje jeho fascinující historii a jedinečnou kulturu. Při jeho návštěvě lze poznat i celé území, kterému Dubrovník dříve vládl, například poloostrov Pelješac s hradbami obehnaným městem Ston nebo poklidné Elafitské ostrovy.

Podnebí

V Chorvatsku se setkáme s různými typy podnebí. Podél pobřeží převládá středomořské klima s horkými, suchými léty, avšak silný vítr vanoucí z hor ve vnitrozemí a označovaný jako bura (bóra) ochlazuje rozpálená odpoledne. Zimy bývají deštivé, před drsným počasím chrání pobřeží Dinárské pohoří. Na území mezi Dubrovníkem a Splitem je obvykle o stupeň či dva tepleji než v oblasti od severní Dalmácie po Istrii. Nejvyšším počtem slunečných dnů na Jadranu je znám ostrov Hvar.

Ve vnitrozemí vládne kontinentální klima. Záhřeb a okolní lesy občas přikryje sníh a od prosince do února nejsou výjimkou ani teploty pod bodem mrazu.

Kdy se sem vydat

Chorvatsko má svůj půvab v kteroukoli roční dobu, většina lidí sem však míří v červenci a srpnu. V tu dobu se můžete spolehnout na slunečné počasí, delší otevírací dobu a četnější lodní spojení mezi ostrovy. V květnu, červnu a září je tu klidněji. Od října přestávají obyvatelé ostrovů přijímat hosty a věnují se sběru oliv či hroznů. Mimo hlavní sezonu máte tedy větší šanci poznat zdejší život.

Zima je na koupání v moři příliš chladná. Dubrovník je však i v tuto dobu okouzlující a při toulkách po městě budete potkávat spíše místní než turisty. V Záhřebu tou dobou vrcholí kulturní sezona a za městem na vás čekají lyžařské svahy. Jaro, kdy se vodní toky zaplní vodou z tajícího sněhu, je nejpříznivějším obdobím pro návštěvu Plitvických jezer či národního parku Krka.

Obyvatelstvo

Počet obyvatel Chorvatska poklesl z 5 milionů z dob bývalé Jugoslávie na současných téměř 4,2 milionu. Velká část Srbů zemi opustila během války v 90. letech, mnoho z nich bylo násilně vyhnáno. Návrat Srbů do země probíhá pomalu, jedním z důvodů jsou složité zákony ztěžující navracení majetku původním vlastníkům. V některých částech země také v lidech dodnes přetrvává zahořklost vůči srbskému etniku a místní hospodářství se stále potýká s problémy. Pro návrat Srbů tedy nepanují právě ideální podmínky.

Neblahý vliv na počet obyvatel má i odchod mladých lidí do zahraničí. Země se s odlivem lidí potýká již dlouho – první vlnu tvořili političtí emigranti prchající před Titem. Historické vazby Chorvatska na různé státy přispívají k tomu, že mladí ovládají i několik jazyků, což jim umožňuje získat dobře placená místa.

Náboženství

Téměř 88 % Chorvatů jsou římští katolíci. Příslušnost ke katolické církvi je jejich hlavním odlišujícím znakem – Srbové jsou převážně pravoslavní. Za Titovy vlády nebylo praktikování víry žádoucí, pokud ne přímo zakázané, aby se zabránilo národnostním třenicím, které často rozněcovalo. Od vyhlášení nezávislosti představují náboženské oslavy velkou událost a církev hraje v životě místních významnou roli.

Tradice a zvyky

Chorvaté jsou na své bohaté kulturní dědictví hrdí. Rádi se zapojují do rekonstrukcí historických událostí, účastní se lidových slavností a udržují tradice předků. Mnoho oslav probíhá v období Velikonoc a často se vážou k místním svatým patronům. K nejpoutavějším vystoupením patří šavlový tanec moreška na ostrově Korčula.

Split, jedno z nejživějších a nejatraktivnějších měst na pobřeží Jadranu

Dlážděná ulička ve městě Rovinj

Národní park Plitvická jezera

Mali Ston je vyhlášený svými ústřicemi

Městské hradby v Dubrovníku

Při návštěvě Chorvatska si nenechte ujít...

Návštěvu národního parku Plitvická jezera. 16 jezer a bezpočet vodopádů v neuvěřitelných odstínech tyrkysové je pod ochranou UNESCO. Krásou této přírodní scenerie se lze kochat přímo z dřevěných chodníčků, vedoucích nad hladinou jezer, či z lodi. V oblasti horních jezer najdete nedotčenou přírodu (viz str. 38).

Procházku po dubrovnických hradbách. Projděte se po velkolepém středověkém opevnění a vychutnejte si pohled na život ve vnitřním městě i nádherná panoramata (viz str. 78).

Relaxaci na ostrově Mljet. Na tomto poklidném ostrově severně od Dubrovníku na vás čekají dvě vnitrozemská jezera a zelené lesy protkané stezkami pro pěší a nespočtem cyklistických tras. Půjčte si skútr a zajeďte si k těm nejlepším zdejším plážím (viz str. 86).

Nahlédnutí do života římských císařů. Diokleciánův palác ve Splitu patří k nejneobvyklejším chorvatským pamětihodnostem – v někdejším palácovém komplexu ze třetího století se v současnosti nacházejí byty, obchody a restaurace (viz str. 54).

Život ve velkém stylu na ostrově Hvar. Díky vybraným nočním podnikům se tento slunný dalmatský ostrov stal nejoblíbenějším místem jaderského pobřeží pro ty, kteří si chtějí dopřát půlnoční koktejl nebo příjemný večer v klubu (viz str. 72).

Posezení v záhřebských kavárnách. Káva se v chorvatském hlavním městě nebere na lehkou váhu a zdejší kavárny jsou místem, kde se dozvíte žhavé novinky a kde je potřeba současně dívat se i být viděn (viz str. 30).

Ochutnávku „nejlepších ústřic na světě“. Ústřice z městečka Mali Ston oficiálně získaly toto označení v roce 1936 na Všeobecné mezinárodní obchodní výstavě v Londýně. V této části poloostrova Pelješac si můžete dát i vynikající bílá vína (viz str. 91).

Prohlídku náhorních měst na Istrii. Vnitrozemí Istrie tvoří okouzlující krajina plná kopců, údolí, vinic a lesů. Na vrcholcích kopců se rozkládají půvabná městečka, například Motovun, kde se koná letní filmový festival, nebo Grožnjan s bohatou uměleckou komunitou (viz str. 50).

Byzantské umění. Pobřežní istrijské letovisko Poreč si oblíbili milovníci slunce a koupání. Za pozornost však stojí i místní bazilika s nevšední sbírkou byzantského umění a zlacenými mozaikami (viz str. 44).

Mozaika v bazilice sv. Eufrazia v Poreči

Užitečné tipy:

Pořiďte si boty do vody. V Chorvatsku převládají oblázkové pláže a přístup do vody si lépe užijete, budou-li vaše chodidla v bezpečí. Výhodou je, že se vám nedostane písek naprosto všude. Ve všech letoviscích se za rozumnou cenu prodávají boty z neoprenu.

„Pod poklopem.“ Určitě uslyšíte o přípravě jídla pod litinovým poklopem zvaným peka. Maso (meso ispod peke) a zelenina se přikryjí a poklop se zahrne žhavými uhlíky. Výsledný pokrm se rozplývá na jazyku.

Volitelný oděv. V Chorvatsku jsou poměrně běžné nudistické pláže. Chcete-li tedy odložit oděv, nebo se naopak takovým plážím vyhnout, všímejte si značek s písmeny FKK – převzatých z německého „Freikörperkultur“.

Turistické karty. V Dubrovníku a Záhřebu se vyplatí pořídit si turistickou kartu, pokud se ve městě chcete zdržet déle než den. Díky ní získáte volný vstup na některé akce, bezplatnou dopravu i slevy do restaurací a obchodů.

Čas oběda. Jídlo si můžete dát během dne téměř kdykoli, snad jen s výjimkou hrstky luxusních podniků, kde bývá kuchyně mezi 15.00 a 19.00 zavřená. Chorvaté často obědvají až po práci.

Zajděte si na trh. V Chorvatsku rozhodně nevynechejte nákupy na trzích s potravinami, které se konají každý den. Stojí za to si přivstat, většina trhovců sbalí svůj krám před obědem.

Prohlídka ostrovů. Je těžké odolat a nevydat se na průzkum některého z více než tisícovky chorvatských ostrovů. Při pobytu na určitých úsecích pobřeží budete mít možnost navštívit jich několik. Jízdní řády lodí najdete na webových stránkách společnosti Jadrolinija. Jen mějte na paměti, že četnost spojů po skončení hlavní letní sezony klesá.

Karneval. Během zimy mohou některé části země působit trochu ospale, všichni ale ožijí, když nastane období karnevalů. Karnevaly v Dubrovníku, Splitu či Rijece patří k nejživějším v Evropě.

Slunce a žár. V létě mohou teploty dosahovat až 40 °C, proto se před sluncem raději chraňte. Řadu chorvatských pláží na pevnině i na ostrovech lemují borové háje, které skýtají příjemný stín.

Vyhněte se davům. Přelidnění je v Dubrovníku tak velký problém, že tuto problematiku představil jeho starosta v programu „Respect the city“ v roce 2017 – množství lodních pasažérů omezil na 4 000 za den, aby ochránil Staré Město. Většina výletníků se v pozdním odpoledni vrací na své lodě, a tehdy nastává ten pravý okamžik, kdy se do starobylého centra vydat – poté co jste strávili příjemný den na pláži.

Trh Dolac v Záhřebu s typickými červenými slunečníky

Rybáři v rovinjském přístavu

Prodej rakije v národním parku Krka

Čerstvé plody moře přímo z Jadranu

Stravování

Chorvatská kuchyně je jednoduchá, ale lahodná a zdravá. Tvoří ji čerstvé ryby, místní olivový olej, skvělá vína a chutná, podomácku pěstovaná zelenina. Kromě toho se tu výborně najíte za rozumnou cenu.

Kvalita chorvatské kuchyně mnohé překvapí. Na jaderském pobřeží je nepřehlédnutelný vliv italské kuchyně – vynikající pizzu a těstoviny dostanete doslova všude. Místní jídla jsou odrazem zdejšího bohatství moře a zahrnují spoustu ryb a mořských plodů. Ve vnitrozemí narazíte spíše na středoevropskou kuchyni plnou dušeného masa se zeleninou, pečínek a krémových moučníků.

Kde se najíst

Kromě restaurací zde naleznete i rodinné podniky zvané gostionica nebo konoba. Typická konoba (v pohoří Zagorje nazývaná klet) může být malý podnik nabízející místní víno a slané lahůdky jako slane srdele (solené sardinky), dalmatinski pršut (dalmatskou sušenou šunku) nebo sir (sýr), ale i poctivá restaurace, i když obvykle s jednodušším menu.

Pivnica je obdobou naší hospody, kde se obvykle nevaří, kavana se podobá našim kavárnám – podávají se zde pouze nápoje, zákusky a zmrzlina. Chuť na sladké můžete uspokojit i v podnicích zvaných slastičarna (cukrárna), kde prodávají koláče, zákusky či zmrzlinu.

Co si dát

Na snídani vyzkoušejte burek, pečivo z listového těsta s masovou nebo tvarohovou náplní. Mimo turistické oblasti se nesetkáte se snídaněmi v anglickém stylu.

Mořské plody

Na Istrii a v Dalmácii převládají na jídelníčku ryby a mořské plody, při jejichž přípravě se používá olivový olej, mezi ingrediencemi nesmí chybět ani petrželka či česnek. Mezi oblíbené předkrmy patří salat od hobotnice (chobotnicový salát) a dagnje (mušle). V oblasti Limského zálivu na Istrii a města Mali Ston v Dalmácii narazíte i na oštrige (ústřice). Téměř na každém jídelním lístku se také objevuje Crni rižot, lahodné černé rizoto vařené v sépiovém inkoustu, nebo jemnější škampi rižot s krevetími ocásky.

Ryby se dělí do dvou kategorií: na „bílé“ ryby, jako jsou zubatac orada (pražma), šampier (pilobřich), trilja (parmice), škarpina (kanic) nebo arbun (pražma), a levnější „modré“ ryby, mezi něž patří tunj (tuňák), skuša (makrela) či srdele (sardinky). Oba typy ryb se často připravují na roštu (roštilj) a podává se k nim mješena salata (míchaný salát) nebo blitva (mangold) s olivovým olejem a česnekem. K oblíbeným jídlům patří i lignje (olihně), škampi na buzaru (krevety v rajčatové omáčce) a brodet (rybí polévka). Na ostrově Mljet je připravován vynikající jastog (humr).

Maso

Chorvatské maso pochází z místní produkce, často z volného výběhu. Asi nejoblíbenější je janjetina (jehněčí). Na venkově uvidíte v mnoha restauracích podél cest opékat na rožni celá jehňata či selata. Oblast Zagorje je proslulá svými kachnami, husami a krůtím masem (patka, guska, puretina). K dalším skvělým jídlům patří maďarský gulaš a pašticada, dalmatské dušené hovězí.

Vegetariáni

Vegetariáni se v Chorvatsku sice najedí dobře, nemají však příliš široký výběr. Nicméně jednoduše připravená místní zelenina přelitá olivovým olejem zdejší provenience je plná chuti. Na většině jídelních lístků najdete saláty a často také vegetariánskou pizzu.

Dezerty

K nejvyhledávanějším chorvatským dezertům patří palačinke (palačinky) doplněné čokoládou, vlašskými ořechy, zmrzlinou nebo jinými dobrotami a také štrudla (závin) s jablky, třešněmi nebo tvarohem (jabuke, trešnje, sir). Zagorskou specialitou je štrukli, tažený závin s tvarohem, sypaný opraženou nebo opečenou strouhankou. Slaný štrukli si dejte jako předkrm, sladký jako zákusek. Sladoled (zmrzlina) je na východním pobřeží Jadranu téměř stejně oblíbená jako v Itálii. Turci obohatili zdejší kuchyni o baklavu, o zmiňovaný burek nebo o ćevapčići.

Co si dát k pití

Chorvaté obvykle začínají den šálkem silného espresa nebo cappuccinem. V teplém počasí si dopřávají ledovou kávu s mlékem nebo se zmrzlinou.

Před jídlem si dopřejí malou sklenku rakije, destilátu ochuceného ovocem nebo bylinkami. Nejznámější je asi travarica s chutí voňavé trávy a hořký, jantarově zbarvený pelinkovac. Specialitou ostrova Vis je rogačica ze svatojánského chleba, zatímco na Istrii narazíte spíše na pálenku biska připravovanou ze jmelí. V oblasti Lika (ve vnitrozemské hornaté oblasti, kam spadají i Plitvická jezera) ochutnejte místní slivovici (šljivovica).

Nejlepší istrijská vína jsou bílá Malvazija a červený Teran. Dalmatská vína jsou obvykle těžší a silnější. Za nejznámější se pokládají plná červená vína: Dingač z poloostrova Pelješac a Plavac z ostrovů Hvar a Vis. K nejlepším bílým vínům patří Pošip Čara z ostrova Hvar a Grk z ostrova Korčula. Tradičním digestivem je Prošek, sladké víno z hroznů sušených na slunci.

Pivaři mohou ochutnat dvě nejvýznamnější místní značky: Ožujsko ze Záhřebu a Karlovačko z města Karlovac. Pokud dáváte přednost nealkoholickým nápojům, voda z kohoutku je všude v Chorvatsku pitná.

Typický předkrm - sýr s ančovičkami

Levandule coby oblíbený suvenýr

Nakupování

Zdejší obchody nabízejí jak návrhářské kousky, tak i zboží světoznámých značek, výhodnější je však nákup zboží domácí produkce. Většina návštěvníků vyhledává především suvenýry – textil, šperky, keramiku nebo parfémy.

Chorvatský výrobní průmysl po válce v 90. letech zcela zkolaboval: kosmetika, oděvy i vybavení domácností se dnes ve velkém dovážejí, což navyšuje cenu zboží nestabilního národního hospodářství. Mnozí Chorvaté využívají služeb tzv. „nákupních autobusů“, které je dovezou do italského Terstu nebo do rakouského Grazu. Ve zdejších obchodech však najdete vynikající potraviny a nápoje a také mnoho tradičního ručně vyráběného zboží, které můžete koupit coby originální dárek.

Víno a lihoviny

V Chorvatsku se vinná réva pěstuje už od dob starých Římanů a některá místní vína jsou skutečně vynikající.

Široký sortiment chorvatských vín a rakije nabízí Vinoteka Bornstein (Kaptol 19; www.bornstein.hr) ve valených cihlových sklepeních v Záhřebu. Na Istrii vyzkoušejte vinotéku a enotéku Sempervivum (www.sempervivum.hr) ve Veleniki nedaleko Poreče, kde budete mít možnost ochutnat víno v původní taverně z 19. století. Ve Splitu se zastavte v Zinfandel Food and Wine Bar (Marulića 2; www.zinfandelfoodandwinebar.com) na chorvatské speciality a výběr ze stovky chorvatských vín. V Dubrovníku prodává víno, rakiji a olivový olej Dubrovačka kuća (Sv. Dominika 2).

Potraviny

K dalším oblíbeným obchodním artiklům patří pršut (sušená šunka) a paški sir (ovčí sýr) z ostrova Pag. Před jejich koupí si ověřte, že se na jejich přepravu nevztahují žádná dovozní omezení. Podél pobřeží narazíte na maslinovo ulje (olivový olej), i když ten je tu obvykle dražší než v Itálii. Nejlepší cenu získáte přímo u výrobce, který vás navíc nechá před koupí nejprve ochutnat. Za dobrou cenu tu seženete lanýže. Znalci mohou vybírat mezi černými a bílými odrůdami této zemité pochoutky, která je istrijskou specialitou. Dosud největší lanýž na světě o hmotnosti 1,31 kilogramu našel v roce 1999 Giancarlo Zigante nedaleko istrijské Buje. V istrijských městech se poohlédněte po prodejnách Zigante Tartufi (www.zigantetartufi.com) a v Livade po restauraci Zigante (viz str. 53).

Suvenýry

Řemeslné výrobky

Řemesla jsou v Chorvatsku velmi uznávaná a velkou část suvenýrů dosud tvoří ručně vyráběné produkty.

Na Istrii vám možná padne do oka bukaleta, tradiční terakotová nádoba na víno, kterou prodávají obchody se suvenýry v Poreči a Rovinji. Najdete tu také keramické modely kulatých kamenných chýší zvaných kažun, které bývaly typickými stavbami v tomto regionu.

Na jihu zase nabízejí repliky typických dalmatských kamenných domů. Ve Splitu si pro ruční výrobky zajděte do Podrumu, do podzemního systému klenutých komor, které se nacházejí pod palácovým komplexem. Dubrovník býval vyhlášený svými zlatnickými a stříbrnickými dílnami, dnes jsou místní specialitou filigránské šperky. Klenotnictví v okolí ulice Od Puča prodávají moderní i starobylé kousky.

Navštívíte-li oblast Zagorje a Záhřebu, můžete si pořídit licitarsko srce, perníkové srdíčko zdobené polevou a stužkou. Před lety dávali muži svým dívkám a ženám podobná srdíčka na svatého Valentýna. Na obchody s tímto zbožím narazíte v Záhřebu nedaleko náměstí Trg bana Josipa Jelačića nebo v Kumrovci v oblasti Zagorje.

Přírodní produkty

V obchodech se suvenýry v okolí Šibeniku si lze koupit za rozumnou cenu mořské houby. Pocházejí z nedalekého ostrova Krapanj, kde jsou už po generace hlavním zdrojem příjmů.

Návštěvníky ostrova Vis možná překvapí všudypřítomná vůně levandule. V létě najdete v nabídce všech turistických center sušené snítky levandule nebo levandulové parfémy.

Další možností je odvézt si domů letní vůni dalmatských ostrovů z příjemného obchodu Aromatica (www.aromatica.hr), který prodává nejrůznější bylinná mýdla, přírodní krémy, masážní oleje a čaje a který má pobočky v Záhřebu (Vlaška 15) a v Bale (Park histria Aromatica).

Trhy

Lanýžová omáčka