Ideální trasy pro…

Katolíky

Navštivte studentské priváty Jana Pavla II. (trasa 7) či místo, kde po vysvěcení sloužil primici (trasa 3), a zajděte si na mši do Mariánského kostela (trasa 1).

Zamilované

Procházky pod hvězdným nebem v parku Planty (trasa 11) jsou ztělesněním romantiky a polibek u Zikmundova zvonu (trasa 3) údajně zajistí, že vaše láska bude trvat věčně.

Labužníky

Hlavní náměstí (trasa 1) s pestrou směsicí restaurací a kaváren je splněným snem každého milovníka jídla. V lahůdkářstvích na ulici Floriańska si pak můžete vybrat z bohaté nabídky polských dobrot, které si chcete dovézt domů.

Zájemce o židovský Krakov

Kaziměř (trasa 4) byla po staletí srdcem židovského Krakova a dodnes je symbolem města zdejší Stará synagoga. Emoce vzbuzuje jak působivé ghetto, které se rozkládalo okolo náměstí Hrdinů ghetta (trasa 12), tak i Osvětim (trasa 15).

Noční ptáky

Hlavní náměstí (trasa 1) je ze všech stran obklopeno kavárnami a bary, které zůstávají otevřené dlouho do noci. Znalci však za skutečné centrum krakovského nočního života považují Kaziměř (trasa 4).

Bohaté

Dopřejte si večeři v nejdražší a nejexkluzivnější restauraci Wierzynek (trasa 1) nebo se vrhněte do víru nákupů v buticích na ulici Grodzka (trasa 7).

Blázny do nakupování

Obchůdky na vrchu Wawel (trasa 3) a tržnice Sukiennice na Hlavním náměstí (trasa 1) nabízejí vybrané místní zboží, zatímco v ohromném obchodním komplexu Galerie Krakowska (trasa 11) najdete všechny své oblíbené mezinárodní značky.

Obdivovatele nevšedních míst

Vydejte se do enklávy socialistického realismu ve čtvrti Nová Huť (trasa 13) nebo do nejstaršího polského solného dolu Vělička (trasa 16).

Úvod

Úvod do krakovského místopisu, zvyků a kultury. Zajímavé informace o zdejší gastronomii, užitečné tipy pro nakupování i poznávání pamětihodností. Nápady, co podniknout, když zavítáte do Krakova.

Wawelský hrad uprostřed zimy

Objevte Krakov

Krakov, město, kde má po staletí náboženství a kultura navrch nad obchodem a podnikáním, je v mnoha ohledech duší celého Polska. Díky úctě k historii je pevně ukotvené v tradicích, tisíce studentů mu však dodávají věčné mládí.

Jako centrum evropského katolicismu a současně židovství je Krakov městem plným protikladů. Jde o jediné velké polské město, jehož centrum tvořené středověkou zástavbou přežilo válečné hrůzy 20. století, zachovává si však pokrokové myšlení a pohled směřující do okolního světa. Město je zapsáno v seznamu světového dědictví UNESCO a každoročně sem zavítá devět milionů návštěvníků – někdy můžete mít pocit, že jsou všichni namačkáni na hradním vrchu Wawel. Ve skutečnosti je však město dostatečně rozlehlé na to, aby pojalo místní obyvatele i turisty a nabídlo jim spoustu zeleně, kde mohou relaxovat – zvláště v létě.

Díky docela nedávno zdokonalenému dopravnímu spojení je Krakov skvělým výchozím bodem při objevování jižního Polska, přičemž řada míst je dostupná coby cíl jednodenních výletů: horský resort Zakopané, bývalý nacistický koncentrační tábor Osvětim, solný důl Vělička či socialisticko-realistické „nové město“ Nová Huť. O něco dále pak leží šest národních parků, průmyslové město Katovice a bývalý konkurent Krakova, město Tarnov s osobitým kouzlem.

Bývalé hlavní město Polska

Jméno Krakov se odvozuje od knížete Kraka nebo Grakha, vládce lechické skupiny západních Slovanů obývajících koncem 7. století oblast Malopolska, který je některými prameny označován za zakladatele města. Obecně se však předpokládá, že Krakov založili okolo roku 950 obchodníci, kteří se zde pravidelně zastavovali cestou po Jantarové stezce vedoucí od Baltského k Jaderskému moři. Jantar zůstává dodneška při návštěvě města „povinným“ suvenýrem. Přestože tento kámen sehrál klíčovou roli při rozvoji města, bohatství Krakovu přinesla mnohem prozaičtější komodita: sůl, která se od počátku 11. století těžila v nedalekém dole Vělička.

Královského uznání se městu dostalo asi o sto let později, když se v roce 1038 stal vrch Wawel a přilehlá katedrála oficiálním sídlem polských králů. Krátce poté prohlásil Kazimír I. Obnovitel Krakov novým hlavním městem (místo Hnězdna) a toto postavení si Krakov uchoval až do 16. století. A ačkoli si dnes politické prvenství nárokuje Varšava, Krakov stále zůstává kulturním a náboženským srdcem Polska.

Kulturní a náboženské centrum

V Krakově byla roku 1364 založena Jagellonská univerzita – nejstarší univerzita v zemi. V roce 1533 tu dominikáni uvedli první polskou divadelní hru a o dvě a půl století později zde vzniklo první stálé divadlo Stary. Koncem 19. století se toto divadlo a město staly hlavními aktéry při vzniku mladopolského hnutí výtvarníků, architektů, básníků a dramatiků, jejichž pojetí nového secesního slohu se stalo synonymem města. Pro rok 2000 byl Krakov zvolen Evropským městem kultury, a to u příležitosti oslav milénia.

Město je neodmyslitelně spjato s Karolem Wojtyłou (narodil se roku 1920 ve Wadowicích, 40 kilometrů jihozápadně od Krakova), který se v roce 1978 stal papežem Janem Pavlem II. Od té doby je Krakov – alespoň pro některé Poláky – stejně významným katolickým poutním místem jako samotný Vatikán. Jedná se také o důležité památeční město pro mnoho židovských návštěvníků: válečné ghetto, které zde zřídili nacisté, patřilo k největším v Evropě, i když hrůzy, které se odehrávaly za jeho zdmi, blednou při návštěvě nedaleké Osvětimi.

Zeměpisná poloha, podnebí a obyvatelstvo

Krakov leží v nadmořské výšce více než 200 m na úpatí Karpat. Město dělí na dvě části řeka Visla, která však turisticky nejpopulárnější místa úhledně obchází. V Krakově se lze setkat s extrémními výkyvy počasí – v zimě může být město i dva či tři měsíce přikryté sněhem (od prosince do února), v červenci a srpnu ale teploty šplhají přes 30 °C. Oblečení a plány přizpůsobte aktuálnímu počasí a pamatujte, že i v teplých dnech se může nečekaně přihnat silný déšť.

Krakov je se 767 tisíci obyvateli druhým největším polským městem. Naprostou většinu jeho obyvatel dnes tvoří Poláci. Před holocaustem, do roku 1941, však významnou etnickou skupinu – až čtvrtinu celkové populace – představovali členové místní židovské komunity. I když se tu někteří ze statisíců Židů, kteří město každoročně navštíví, rozhodnou zůstat, mezi stálými obyvateli je jich méně než tisícovka.

Město mnoha pamětihodností

Pro město zrozené z obchodu je pochopitelné, že jeho střed tvoří nádherné tržiště – Rynek Główny (Hlavní náměstí). Budova Sukiennice je pro mnohé stejným symbolem Krakova a jeho dějin jako katedrála na vrchu Wawel. Kdysi byla centrem obchodu s textilem, nyní je zde mnoho stánků nabízejících různé zboží. Často je zastávkou číslo jedna při toulkách po Starém Městě, sestávajícím ze spleti úzkých uliček. Na okraji Hlavního náměstí se tyčí Mariánský kostel (kościół Mariacki), hlavní krakovský svatostánek a gotická upomínka na historii města. Význačné místo věnované soše polského národního básníka Adama Mickiewicze odkazuje na spojení Krakova s polskou literaturou.

Planty

Na rozdíl od většiny evropských historických měst je zdejší Staré Město obehnáno souvislým pásem zeleně zvaným Planty. Je to místo k příjemnému odpočinku od městského shonu.Jeho základy byly položeny na začátku 19. století, kdy nahradil v té době již nepotřebné městské hradby. Od těch dob se Krakov rozrůstá do všech stran. Samotný park obepínají okružní bulváry, za nimiž se nacházejí moderní městské čtvrti, kde můžete obdivovat mimo jiné skvosty secesní architektury.

Za hranicemi Starého Města

Krakov toho nabízí mnohem víc než jen Staré Město. Celému okolí dominuje vrch Wawel s působivým hradem a katedrálou oplývající už od středověku vybranými uměleckými díly. U jeho paty se rozkládá čtvrť Okół, pravděpodobně místo nejstaršího krakovského osídlení. Chcete-li spatřit město i z jiného úhlu, navštivte židovskou Kaziměř za bývalými hradbami, kde na vás dýchne zcela odlišná atmosféra. V posledních letech se znovu probouzí k životu, stává se rušnou čtvrtí a oblíbeným místem studentů a bohémů, kteří berou útokem množství místních barů a kaváren.

Západně od Starého Města leží Piasek, kde se mezi starými činžovními domy skrývají tiché dvorky. V 19. století, když už bylo Staré Město příliš přelidněné, si bohatí Krakované začali stavět domy ve čtvrti Nowy Swiat. Na druhém břehu řeky najdete židovské ghetto Podgórze, které vešlo ve všeobecnou známost zejména díky vynikajícímu Spielbergovu filmu Schindlerův seznam.

Centrum zábavy

K velké radosti mladších návštěvníků města, a především početné studentské komunity, je Krakov v posledních desetiletích vyhlášený svým bujarým nočním životem. Místní kluby a bary se otřásají od soumraku do úsvitu po většinu nocí v týdnu. V Krakově však nechybí ani klidnější místa, kde se lze dobře zabavit: kabarety, divadla, opera a koncertní sály jsou rozesety po celém městě.

Poutě a slavnosti

V průběhu celého roku se v ulicích Krakova konají pestrobarevné poutě, z nichž nejznámější je asi žehnání palmových listů na Květnou neděli. Emauzská pouť v parku Zwierzyniec uzavírá na Velikonoční pondělí Svatý týden, zatímco na svátek Božího těla prochází procesí z Wawelu na Hlavní náměstí a následující čtvrtek vychází oblíbené procesí Lajkonik od kláštera premonstrátek. V prosinci zaplní Hlavní náměstí stánky s místními specialitami a dárkovým zbožím. Ve městě se koná i řada dalších, modernějších slavností, od festivalu námořnických popěvků přes polévkové slavnosti až po pochod jezevčíků.

Stravování

Krakov je zaslouženě považován za místo, kde se dobře jí. Polská kuchyně sice není pokládána za zvlášť vynalézavou, ale Krakov těží z dědictví habsburské monarchie. Na krakovský jídelníček se dostaly vídeňské i maďarské speciality, často upravené podle místní chuti. Poohlédněte se po jídlech ze zvěřiny, jako je kaczka (kačena) nebo dzik (divoké prase). Obsluha v krakovských restauracích mluví většinou slušně anglicky a obvykle i trochu německy. Často jde o studenty přivydělávající si při studiu. Jídelní lístky bývají k dispozici i v (ne zcela dokonalé) angličtině a personál vám vždy ochotně pomůže.

Budoucnost města

Krakov sebevědomě hledí do nadcházejících desetiletí, k čemuž přispívají i značné investice do dopravní infrastruktury. Velký rozvoj také zaznamenalo hlavní krakovské letiště. V plánu je nová ranvej, jež má být vybudována do roku 2021, ve stejném období má být zrenovován letištní terminál. Na krakovském letišti také bylo otevřeno nové vlakové nádraží, aby byl cestujícím usnadněn přístup do města a zpět. Díky tomu se může letiště vypořádat s velkým nárůstem turistů, který byl v posledních letech zaznamenán.

Mnoho se toho také odehrává v centru Krakova. Silnice a vlakové tratě jsou vylepšovány, rozšiřuje se silnice A4 a renovuje se hlavní krakovské nádraží Krakow Główny. Najdete tu první podzemní přestupní železniční stanici v Polsku s přímým přístupem na modernizované autobusové nádraží. Pracuje se také na revitalizaci tramvajových tratí. Mezi nové budovy patří Kongresové centrum ICE a sportovní stadion východně od centra. Krakovské obchodní a kancelářské centrum Unity Centre complex je již ve výstavbě a mělo by být dokončeno v roce 2019. Nezapomíná se ani na historické stavby, kterým je věnován dlouhodobý program rekonstrukcí.

Poté co byl Krakov v roce 2013 vyhlášen Městem literatury UNESCO, se stal také jedním z kandidátů pro pořádání Zimních olympijských her 2022. V červenci roku 2015 v malajsijském Kuala Lumpuru však bylo rozhodnuto, že jejich dějištěm bude Peking.

Ikony na prodej

Nádherně zachovalé Hlavní náměstí

Secese

Secese byla vlivným hnutím v umění a architektuře, jež vzniklo koncem 90. let 19. století a do počátku 20. let 20. století mělo významný dopad ve všech oblastech bývalého rakousko-uherského mocnářství. Je považována za vídeňskou verzi soudobého pařížského hnutí Art Nouveau a představuje návrat ke koncepci umění pro umění, která se objevuje v reakci na realismus, linearitu a funkcionalismus neoklasicistního hnutí. Secese se zrodila v roce 1897 ve Vídni a rychle se rozšířila do Budapešti, Bratislavy a Krakova, kde se odráží především v dekorativní architektuře starého centra města a v Kaziměři. Silně také ovlivnila mladopolské hnutí vedené Stanisławem Wyspiańským (viz str. 71).

Krakovský senior

Průvod Lajkonik

Při návštěvě Krakova si nenechte ujít:

Kávu v oblíbeném podniku V. I. Lenina. Secesní kavárna Noworolski na Hlavním náměstí hostila během let mnoho revolucionářů. Rozptýlení zde hledal i Lenin (viz str. 31).

Duši Polska na vrchu Wawel. Výtvarník Stanisław Wyspiański prohlásil, že každý, kdo navštíví hrad Wawel a jeho katedrálu, „se stává součástí Polska“. Vydejte se proto do centra dění a prozkoumejte okázalý královský komplex (viz str. 36).

Stopy příběhu Oskara Schindlera. Projděte si Podgórze, kde bylo během 2. světové války na dva roky zřízeno krakovské židovské ghetto, a pak zamiřte do továrny Oskara Schindlera, v níž se před vámi odkryje celý fascinující příběh. Navštivte dojemný památník na místním náměstí Hrdinů ghetta (viz str. 82).

Mistrovské dílo Leonarda da Vinci. Proč se tísnit ve frontě na Monu Lisu v Paříži nebo na Poslední večeři v Miláně? Známý portrét slavného malíře Leonarda da Vinci Dáma s hranostajem můžete spatřit v Krakově.

Nádherný Mariánský kostel. Interiér nejznámější krakovské pamětihodnosti, trojlodního gotického Mariánského kostela na Hlavním náměstí, vám vyrazí dech. Nepřehlédněte fascinující oltář (viz str. 29).

Návrat do časů sovětské spolupráce. Vydejte se do čtvrti Nová Huť a nahlédněte do nedávné komunistické minulosti Polska. Mezi monumentálními díly socialisticko-realistické architektury objevíte i kostel Archa Páně ze 70. let, který místní lidé postavili v podobě Noemovy archy (viz str. 86).

Ochutnávku něčeho ostřejšího. Když se řekne vodka, vybaví se vám nejspíš Rusko, ale k objevu tohoto nápoje se hlásí i Poláci. Ochutnat ho můžete v mnoha různých verzích. Nejbohatší výběr najdete v historické židovské čtvrti Kaziměř, kde to v noci skutečně žije (viz str. 42).

Práci mladého génia. Polyhistor Stanisław Wyspiański byl ústřední postavou Mladopolského uměleckého hnutí. Jeho tvůrčí vytříbenost můžete obdivovat na vitrážích v bazilice sv. Františka z Assisi na trase 6 nebo v domě Szolayských, muzeu věnovaném Wyspiańského práci (viz str. 55 a 70).

Jan Pavel II. se do Krakova přistěhoval v roce 1938

Zdobné kupole wawelské katedrály

Z bývalé továrny Oskara Schindlera je dnes moderní muzeum

Užitečné tipy

Ubytujte se Kaziměři. Židovská čtvrť bývá večer stejně plná života jako přes den, ne-li více. Pokud si chcete Kaziměř skutečně vychutnat, ubytujte se v některém z místních hotelů. Někde se nabízejí i košer balíčky.

Návštěva synagogy. Remuh, poslední „fungující“ synagoga v Kaziměři, striktně vyžaduje, aby měli muži při návštěvě pokrývku hlavy a ženy zahalené paže. Stejně je tomu i na novém židovském hřbitově. Zatímco v bohémských kaziměřských barech se vše řídí nejnovější módou, při návštěvě kostela nebo synagogy je vhodné zachovávat tradice.

Něco malého k zakousnutí. Poohlédněte se po stáncích rychlého občerstvení prodávajících například obwarzanki (pečené kroužky z těsta připomínající preclíky a sypané mákem či hrubou solí) nebo świderki (doslova „vrtáčky“ – sladké pečivo podobné brioškám). Oblíbená je také kiełbasa (klobása podávaná se sladkou hořčicí a krajíčkem chleba) či zapiekanki (polská variace na pizzu – zapečené plátky bagety se sýrem, houbami a kečupem).

Taxíky bez licence. Dražší hotely jsou často předmětem pozornosti nelicencovaných taxikářů. Chcete-li se vyhnout zlodějským cenám, využívejte pouze služeb řádně označených taxíků, které mají sazby jasně uvedené na okně. Pozor také na to, že některé dražší hotely nabízejí vlastní oficiální taxíky, které si rovněž účtují neobvykle vysoké ceny. Nepříjemnému překvapení se můžete vyhnout, pokud se na ceně domluvíte předem nebo pokud na recepci požádáte, aby vám zavolali vůz některé prověřené společnosti.

Co na sebe. Krakov je město, které můžete pohodlně projít pěšky. Nutností jsou proto pohodlné boty. Pokud si jeho návštěvu plánujete na zimu, přibalte si teplé oblečení, protože počasí může být dosti chladné. Na jaře a na podzim nezapomeňte nepromokavou bundu (nebo alespoň deštník) – prší tu docela často.

Zahrádka za příplatek. V mnoha podnicích je zavedena politika dvojí ceny, přičemž více zaplatíte při posezení na zahrádce. Ověřte si situaci v daném podniku ještě před objednávkou.

Místní průvodci. Služby tu nabízejí stovky průvodců, i když ne všichni stojí za to. Doporučit můžeme Agnieszku Sababady; www.krakowguide.pl; tel.: 600 212 498. Užitečné informace získáte i v rámci Free Walking Tour; různé trasy a časy; http://freewalkingtour.com.

Krakovská turistická karta. Chcete-li ušetřit čas a peníze, pořiďte si dvoudenní (100 zł) nebo třídenní (120 zł) turistickou kartu (Krakowska Karta Turystyczna), která vás opravňuje využívat místní tramvaje a autobusy (ve dne i v noci) a navštívit až 40 krakovských muzeí. S kartou také získáte slevy ve vybraných obchodech a restauracích a slevu na organizované prohlídky. Pořídit si ji můžete v turistických informačních kancelářích nebo on-line. Kompletní seznam prodejců a výhod najdete na www.krakowcard.com.

Trhy na Hlavním náměstí

Stravování

Polská kuchyně založená na jednoduchých ingrediencích a výrazných chutích je lahodná a výživná. V Krakově si kromě místních specialit můžete dopřát i pokrmy, jež nabízí řada mezinárodních restaurací.

Hlady v Krakově trpět nebudete. Spektrum restaurací je stále pestřejší a řada lepších hotelů si najímá špičkové šéfkuchaře, takže můžete očekávat dobrou kvalitu, i když občas za vyšší ceny. Mnohé restaurace ve Starém Městě jsou poměrně drahé, ale návštěvníci, kteří si hlídají rozpočet, tu vždy najdou pierogi – typické taštičky s nejrůznějšími náplněmi. Krakov je synonymem pro kavárenskou kulturu. Po celém městě jsou rozesety drobné kavárny a cukrárny, které doplňují všudypřítomné kavárenské řetězce.

V restauracích ve Starém Městě i v mnoha dalších jsou k dispozici jídelní lístky v angličtině a němčině. Poláci milují restaurační zahrádky, které se u restaurací a kaváren objevují hned, jakmile se na jaře trošku oteplí.

Polské speciality

Základ polské kuchyně tvoří vepřové maso, brambory a zelí. Národním jídlem je bigos, výživný pokrm z dušeného masa, klobásy, zelí, brambor a cibule, kořeněný bylinkami a zalitý spoustou kysané smetany. Pochází z východního Polska, kde panují dlouhé zimy, ale dnes na něj narazíte všude. Pierogi jsou taštičky půlkruhového tvaru plněné masem, sýrem, tvarohem nebo ovocem. Koupit si je můžete za rozumnou cenu v kterékoli specializované „pirožkárně“. Poohlédněte se také po barsczi, polévce z červené řepy ochucené citronem a česnekem, která se podává teplá i studená. K dalším skvělým polským jídlům bezpochyby patří domácí kuřecí polévka.

Na jih a na východ od Krakova se táhnou velká jezera a rozlehlé lesy plné zvěře. Není proto divu, že si místní lidé oblíbili bažanty, divoké kachny (často pečené s jablky), srnčí a kančí maso. Pro ochutnávku je nejvhodnější podzimní období. Zvěřina se podává s hustými omáčkami a se zeleninou. Skvělé jsou polské uzeniny, k místním specialitám patří výrazně uzený salám kiełbasa krakowska

Sladkosti a drobné občerstvení

Máte-li chuť na něco malého, vyhledejte stánek s mírně nasládlými preclíky (známými také jako obwarzanki), většinou sypanými solí, nebo se zapiekankami, polskou obdobou pizzy, jejíž základ tvoří rozpůlená bageta. Polské dezerty, například kremówka (krémový zákusek často přelitý medem), jsou velmi sladké.

Mezinárodní kuchyně

Některé z nejlepších polských restaurací se nacházejí právě v Krakově, kde se nabídka světových kuchyní může směle rovnat kterémukoli jinému velkému evropskému městu – od moderní evropské kuchyně až po pacifický fusion styl. V nejlepších restauracích vznikají neustále nové a nové chutě. Pro velký počet židovských návštěvníků je zde k dispozici mnoho židovských restaurací soustředěných především v Kaziměři, i když ne všechny dodržují přísná pravidla košer. Své služby nabízejí dobré indické a italské restaurace a několik vynikajících německých pivnic, kde se podávají klobásy se spoustou kyselého zelí. I vegetariáni tu mají bohatší výběr, než je v této části Evropy obvyklé.

Nápoje

Národním nápojem je vodka, ale pro běžnou konzumaci je oblíbenější pivo, které je poměrně levné a většinou také dobré. K populárním zdejším značkám patří Tyskie, Warka a Żywiec – všechny jsou řízné a dovedou osvěžit. Mezi místními, kteří podléhají trendům, jsou však v poslední době mnohem oblíbenější dovozová piva, především Heineken a Stella Artois. Často najdete v nabídce také Guinness, a to nejen v irských hospodách, je však poměrně drahý. Vinařství je v Polsku na vzestupu, v restauracích a barech však většinou převládají dovážená vína. Ale Poláci víno milují, takže nabídka je docela bohatá. Káva i čaj jsou k dostání všude.

Kavárenská kultura

Káva a kavárny hrají v Krakově důležitou roli, což je zřejmé dědictví Habsburků. Místní lidé se v kavárně stavují cestou do práce, po obědě i při návratu domů. Kavárenská kultura však v Krakově znamená mnohem víc než jen popíjení kávy: zdejší kavárny slouží jako debatní kroužky, čítárny i jako místa inspirace.

Ceny jídel a nápojů

Následující označení vyjadřuje orientační cenu za jídlo pro dva o dvou chodech a lahev dobrého vína:

€€€€ = více než 170 zł

€€€ = 100–170 zł

€€ = 50–100 zł

€ = méně než 50 zł

Pierogi, polská specialita

Příjemné posezení na zahrádce v Kaziměři

Vodka

Poláci se chlubí, že vodku vynalezli právě oni, a to už ve 14. století. Totéž prvenství si však připisují i další země ležící v obilnářské oblasti, která se táhne přes východní Polsko, jižní Litvu, Bělorusko a Rusko. Vodka se vyrábí z vody a obilí, melasy, brambor nebo cukrové řepy. Nejprve se používala jako lék, v 16. století se však stala oblíbeným nápojem pro volné chvíle. K nejznámějším značkám patří Wyborowa nebo ochucená Goldwasser, Starka a Źubrówka.

Podnik s osobitou atmosférou

Zábava

Krakov je hlavní město polské kultury s velice bujarým nočním životem. Pro každého se tu najde něco – od divadla ve Starém Městě až po trendy bary v Kaziměři, z nichž některé nezavírají, dokud neodejde poslední host.

Když přijde na to, co dělat v Krakově po setmění, není většinou snadné se rozhodnout. Mladí příznivci klubové scény mohou až do rána tancovat v některém z mnoha nočních podniků zaměřených na nejrůznější žánry, sofistikovanější návštěvníci se rozhodují mezi filharmonií a operou. Spousta příležitostí se nabízí i milovníkům filmů a sportovním fanouškům. V této části je uveden výčet možností, podrobnější seznam viz str. 116.

Divadlo a kabaret

Narodowy Stary Teatr (viz str. 116) je nejstarším divadlem v Polsku, kde vystupují ti nejlepší polští herci. Díky okázalým interiérům stojí Stary Teatr i Teatr im. Juliusza Słowackiego (viz str. 116) za návštěvu, i pokud se nechystáte zhlédnout žádné uváděné představení.

Krakov se také může pochlubit stoletou historií kabaretu, která pokračuje i dnes. K nejlepším (a nejpravidelnějším) patří kabaret ve sklepním klubu Piwnica pod Baranami (viz str. 116).

Hudba a opera

Szymanowského filharmonický orchestr (pojmenovaný podle slavného polského skladatele a pianisty přelomu 19. a 20. století) hraje ve velké koncertní síni stejného jména (Filharmonia im. Karola Szymanowskiego, viz str. 116), prostorném sále, kde se konají mezinárodní hudební festivaly a jehož vedení vyznává často dobrodružnou uměleckou politiku. Krakovská opera (Opera Krakowska, viz str. 118) léta trpěla tím, že neměla trvalou domovskou scénu. V roce 2008 však získala vlastní budovu.

Jazz

Jazzoví fanoušci si v Krakově přijdou na své. Jazz Club U Muniaka (viz str. 116) patří k nejlepším v Evropě. Každý páteční a sobotní večer tu vystupují věhlasní polští i světoví jazzmani. Můžete si zajít také do Harris Piano Jazz Baru (viz str. 116), jazzového a bluesového klubu, jehož sklepní prostory jsou stále plné.

Noční život

Říká se, že v krakovském Starém Městě připadá na kilometr čtvereční více hospod než v kterémkoli jiném městě Evropy, proto se snažte, ať zavítáte jen do těch nejlepších. Neutuchající půvab Krakova tkví i v nikdy nekončícím objevování místních barů. Cesta mezi bary a kavárnami může být poněkud rozmazaná, což stěží někde platí víc než v Kaziměři, kde nejasné postavy místních tonou v nostalgii a mihotavém světle svíček a s postupujícím večerem se stále náruživěji oddávají požitkářství. K ověřeným tipům patří pivnice C. K. Browar (viz str. 117), kde si můžete dát bez okolků půllitr piva s turisty i s místními, nebo stylová Movida (viz str. 117), kde se o něco kultivovaněji upíjejí koktejly.

Kluby

Film

Jazzový klub

Čas na koktejl

Fotbal