Ideální trasy pro...

Milovníky umění

Díky vynikajícím uměleckým muzeím (Van Goghovu, Stedelijk a Rijksmuseu) v Muzejní čtvrti (trasa 3) se město vyrovná nejproslulejším světovým destinacím. V Židovské čtvrti pak navíc najdete Rembrandtův dům (trasa 11).

Rodiny s dětmi

Navštivte zoo a Tropenmuseum Junior v blízkosti zoo (trasa 5) nebo NEMO Science Centre a Námořní muzeum nedaleko přístavu (trasa 6).

Samotáře a individualisty

Městu můžete snadno uniknout, vydáte-li se na sever podél pobřeží (trasa 17) přes bývalé vnitrozemské moře Zuiderzee nebo na jih do příjemného lesoparku Amsterdamse Bos (trasa 12).

Příznivce historie

Ve starobylém centru města (trasa 4) stojí za pozornost zejména Stará burza a Oude Kerk. Prohlédněte si také kanály ze 16. a 17. století vybudované v tzv. zlatém věku (trasa 1).

Hudební fanoušky

Milovníci vážné hudby se mohou poohlédnout po koncertech v Concertgebouw (trasa 3), zatímco fanoušky rocku bude asi více zajímat, kdo hraje v Melkweg, jednom z nejlepších hudebních klubů ve městě (trasa 13).

Deštivé dny

Pokud se nacházíte v Muzejní čtvrti (trasa 3), máte se kam skrýt před deštěm na celé hodiny. Další možností je vydat se na průzkum Amsterdamu tramvají: prohlédnete si město a přitom budete v suchu (trasa 8).

Noční ptáky

Na Leidseplein (trasa 13) a Rembrandtplein (trasa 14) kypí život ve spoustě barů a nočních klubů. Další možnosti zábavy se pak pro svobodomyslné návštěvníky nabízejí ve čtvrti červených luceren (trasa 15).

Zábavu na pláži

Zamiřte do Haagu (trasa 18) a do přilehlého přímořského resortu Scheveningen nebo do městečka Zandvoort nedaleko Haarlemu (trasa 16) – obě místa jsou z Amsterdamu snadno dostupná.

Úvod

Poznejte místopis, zvyky a kulturu Amsterdamu. V průvodci naleznete také detailní informace o místní kuchyni či dějinách a inspiraci, co podniknout, když do města zavítáte.

Most Blauwbrug a řeka Amstel

Objevte Amsterdam

Amsterdam je jedno z nejpřátelštějších a nejromantičtějších měst v Evropě. Potěší svými malebnými kanály, zapůsobí muzei, ale dokáže také provokovat svými liberálními postoji. Je to prostě město jako žádné jiné.

Amsterdam se zrodil zdánlivě sám od sebe, když se malá rybářská vesnička proměnila v srdce Nizozemska coby koloniální mocnosti. Vliv Východoindické společnosti zůstává dodnes patrný – jak na velkolepých budovách postavených v oněch dobách, tak na existenci početné indonéské komunity, jejíž vábivě kořeněná kuchyně kontrastuje s konzervativním nizozemským způsobem přípravy jídla.

Ústřední roli v historii, místopisu a kultuře Amsterdamu hraje voda. Rybářům, kteří si ve 13. století zbudovali své chýše při ústí řeky Amstel, zajišťovaly živobytí rybami oplývající vody vnitrozemského moře Zuiderzee, i když v nízko položené rozbahněné deltě byly rodiny rybářů vydány na milost a nemilost větru a mořskému příboji. Komunita však vzkvétala, zvláště poté, co byla vybudována přehrada, která udržovala vody Zuiderzee pod kontrolou. To s sebou zároveň přineslo možnost kotvení na řece Amstel v místech, kde se dnes nachází nádraží Centraal Station.

Nehledě na bohatou historii je však Amsterdam bezpochyby městem 21. století, které je proslulé svým tolerantním přístupem k sexu a drogám – tolerantním, rozhodně ne nevšímavým. Zákony a přístup Amsterdamu se mění. Zůstává však celkový dojem, jímž město působí na své návštěvníky, kteří se sem sjíždějí ze všech koutů světa.

Místopis

Amsterdam je s více než 850 tisíci obyvateli největším a také hlavním nizozemským městem, ačkoli sídlo vlády se nachází v nedalekém Haagu (trasa 18). Leží v nizozemské provincii Severní Holandsko, podle níž se často nesprávně nazývá i celá země, jejíž oficiální název zní Nizozemské království.

Půvab Amsterdamu tkví z velké části v síti kanálů. Grachtengordel, soustředné kanály ve tvaru podkovy obepínající centrum, tvoří nejstarší část města. Názvy jako Prinsengracht (Princův kanál), Herengracht (Panský kanál) a Keizersgracht (Císařský kanál) připomínají zlatý věk Amsterdamu.

Pro návštěvníky to znamená, že k uklidňujícímu pohledu na kanál nikdy nemají příliš daleko. Ale současně také platí, že není snadné pohybovat se v těchto částech města autem a nejpohodlnější je objevovat oblast pěšky. Největším nebezpečím, které vám v takovém případě hrozí, je to, že nečekaně vkročíte před jedoucí kolo – nejoblíbenější dopravní prostředek ve městě. Funguje tu také dobrý systém veřejné dopravy (viz str. 104), ten však využívají spíše místní než turisté, protože pohybovat se po městě pěšky je snadné a příjemné.

Historie

Malá rybářská osada Amstelredamme se brzy rozrostla a stala se komoditní burzou, k jejímuž rozvoji výrazně přispěl příliv vlámských tkalců a židovských obchodníků. V roce 1275, kdy bylo město oficiálně založeno, udělil hrabě Floris V. obyvatelům Aemstelledammu právo bezcelního užívání vodních cest. Tento krok podpořil další růst obchodu. Lodě tu v místech dnešního Damu vykládaly pobaltské dřevo, sůl a koření a odplouvaly s nákladem látek, nábytku a obilí.

Zlatý věk

Amsterdamský zlatý věk započal na sklonku 16. století. Ve městě vzkvétalo výtvarné umění, kultura a věda. Slovy historika Simona Schamy: „Patrně neexistuje jiný příklad ucelené a velmi původní civilizace, jež by vykvetla v tak krátkém čase na tak malém území.“ Ačkoli lesk a sláva v následujících čtyřech staletích trochu pobledly, odkaz zlatých časů prostupuje i konáním následujících generací.

Populační exploze

V první polovině 17. století vzrostl počet obyvatel města ze 60 tisíc na 220 tisíc. Kromě katolíků ze zemí, kde bylo toto vyznání perzekvováno, přijal protestantský Amsterdam také hugenotské a valonské emigranty z Francie, luterány z Německa a Židy z Německa a Portugalska a vytvořil tak ukázkový příklad tolerance. Krom toho přijížděli do města četní obyvatelé kolonizovaných území v Africe, na Dálném a Středním východě či v západní Indii. Amsterdam tak získal pověst nejkosmopolitnějšího města v Evropě. Výsledný etnický mix je dodnes patrný.

Stejně významné bylo založení Verenigde Oost-Indische Compagnie (VOC), nizozemské Východoindické společnosti, a to v roce 1602. Společnost se zabývala obchodováním s Orientem. Její obdoba pro západní Indii byla založena v roce 1621. V roce 1609 zahájila provoz amsterdamská banka a v roce 1611 amsterdamská burza. Dlouhé a obtížné námořní cesty do vzdálených kolonií vyžadovaly pevné a odolné lodě a loděnice VOC v amsterdamském Oostenburgu se ve své době staly největším průmyslovým komplexem světa.

Krásná umění, kterým se v Nizozemsku neobyčejně dařilo, za svůj rozvoj vděčila vzniku bohaté a kultivované střední třídy. Na rozdíl od umělců italské renesance, kteří pracovali na zakázkách významných mecenášů a byli na nich závislí, mohli nizozemští malíři přijímat výhodné pracovní nabídky, které často přicházely od zámožných (třebaže řadových) občanů.

Rozpad říše

Na konci 18. století se zřetelně projevuje umělecký i obchodní pokles. Ačkoli byl mezinárodní obchod i nadále ústředním bodem nizozemského bohatství, nebylo zemi souzeno stát se dlouhodobou koloniální mocností jako například Británie nebo Francie.

V roce 1795 napadli Amsterdam Francouzi a v roce 1808 dosadil Napoleon svého bratra Ludvíka na post nizozemského krále. Amsterdam dostal roli hlavního města. Po Napoleonově potupném odchodu z Evropy, jíž 20 let dominoval, se severní a jižní provincie Nizozemska sjednotily. V roce 1831 se však jižní provincie osamostatnily pod názvem Belgie. Nizozemsku se podařilo uchovat většinu říše, jejíž plody (především káva, kaučuk a dřevo) zůstaly nosnými pilíři ekonomiky země až do 20. století.

1. a 2. světová válka

Během 1. světové války se země nepřipojila ani ke Spojencům, ani na stranu Ústředních mocností. Její neutralita však na nacisty příliš nezapůsobila, neboť 10. května 1940 bylo Nizozemsko obsazeno tehdejším nacistickým Německem. Nejznámější nizozemskou obětí následného holocaustu se stala Anna Franková, jejíž deník je dojemným svědectvím o každodenním životě skrývající se židovské rodiny, jež bohužel neunikla krutému konci. Dnes je Anne Frank Huis jednou z turisticky nejnavštěvovanějších památek ve městě.

Poválečné období

Země se ještě vzpamatovávala z pěti let nacistické okupace, když ji postihla další katastrofa. V roce 1953 Severní moře prolomilo kvůli nešťastné kombinaci nepříznivých povětrnostních podmínek protizáplavové zábrany v Zeelandu. O život přišlo více než 1 800 lidí. O rekultivaci zaplavované půdy by mohly vyprávět i všechny kanály, větrné mlýny, hráze a poldry.

V poválečném období se Amsterdam dostal do popředí zájmu díky své pověsti města s liberálním přístupem k sexu, drogám a squattingu.

V roce 1957 vstoupilo Nizozemsko do Evropské unie (v té době do Evropského hospodářského společenství). Přirozeně silná pozice v oblasti zemědělské výroby a obchodu mu v rámci společenství zajišťovala úspěch. Amsterdam se stal jednou z nejvyhlášenějších turistických destinací světa, která těží ze svého historického centra a bohatých uměleckých sbírek. Dnes podobně jako ve zlatém věku využívá bankovnictví, obchod a moderní „poutníky“ (v podobě turistů), aby zůstal bohatým městem i v budoucnosti.

Výzvy 21. století

Vražda režiséra Thea van Gogha v roce 2004 motivovaná jeho protiislámskými postoji vyvolala rasové střety. Následný vstup kontroverzního pravicového politika Geerta Wilderse do koaliční vlády, k němuž došlo v roce 2010, společenské napětí nijak nezklidnil. Nizozemské ekonomice – páté nejsilnější v eurozóně – se nevyhnula krize eura. Běžnému turistovi však multikulturní Amsterdam připadá pozoruhodně jednolitý a stopy finančního poklesu nezaznamená. Ve městě byly otevřeny nové elegantní hotely, restaurace oceněné michelinskými hvězdami a luxusní designérské butiky. Proběhla rekonstrukce uměleckých galerií včetně obdivuhodné transformace Rijksmusea. Na nábřeží v místě kdysi zchátralých doků vyrostla řada ambiciózních nových budov.

Klima

Počasí je v Nizozemsku podobně nevyzpytatelné jako v Británii. Typická je chladná a na srážky bohatá zima a teplé deštivé léto. V kterémkoli období roku se však můžete dočkat nádherných slunečných dní. Amsterdam dává naději na dlouhá období s jasnou oblohou, která střídají krátké nápory zimy.

Obyvatelstvo

Obyvatelé Amsterdamu se téměř rovnoměrně dělí na obyvatelstvo nizozemského původu a občany s imigrantskými kořeny, které však často sahají několik generací do minulosti. Většinou pocházejí z bývalých nizozemských kolonií jako Surinam či Indonésie. Početnou komunitu také tvoří přistěhovalci z Turecka či Maroka. Tolerantní přístup k životu do města vábí mnoho mladých lidí, ať už natrvalo, nebo na přechodnou dobu.

Místní zvyky

V restauracích a barech obvykle není nutné nechávat spropitné, protože účtovaná částka musí ze zákona obsahovat i platby za služby a daně. Pokud chcete na stole nechat pár drobných, je to v pořádku, není však nutné platit 10 či 20 % navíc. Většina lidí se domluví anglicky, takže pokud tento jazyk ovládáte, nebudete ani potřebovat slovník. Vždy je však ku prospěchu naučit se pár místních zdvořilostních výrazů. Je zvykem, že se přátelé navzájem zdraví třemi polibky (v italském stylu), přičemž první směřuje na pravou tvář. Za pozornost stojí fakt, že se večeře v Amsterdamu podává většinou poměrně brzo, obvykle mezi 18.00–19.00. Najdete i podniky, které mají otevřeno déle, ale kuchyně často zavírá okolo desáté hodiny.

Politika a hospodářství

Plný název země zní Nizozemské království, což naznačuje, že se jedná o monarchii. V podání Nizozemců jde však o království značně liberální, jehož hlava je většinou přijímána velmi pozitivně. Momentálně je jí král Vilém Alexandr. Nizozemské demokratické struktury pak tvoří nejrůznější politické strany, například nová strana s názvem 50PLUS hájící zájmy penzistů získala v roce 2012 ve všeobecných volbách dvě křesla, zatímco v roce 2017 už čtyři. V roce 2017 bylo 150 parlamentních křesel rozděleno mezi 13 politických stran. Nová koaliční vláda, v jejímž čele stojí Mark Rutte (za konzervativně-liberální VVD – Lidovou stranu pro svobodu a demokracii) byla nakonec vytvořena v říjnu 2017 po 225 dnech jednání.

Amsterdam je také finančním a obchodním centrem Nizozemska a nehledě na celosvětové ekonomické potíže si udržuje poměrně zdravou ekonomiku, čemuž napomáhá přítomnost čtvrtého největšího evropského přístavu, jedné z největších evropských burz a příliv přibližně 20 milionů návštěvníků za rok.

Kavárna In ’t Aepjen

Svatební oslava na kanále

Při návštěvě Amsterdamu si nenechte ujít...

Výlet z Amsterdamu. I když je pobyt ve městě příjemný, pokuste se najít si čas na výlet do Haagu (viz str. 84) nebo si dopřejte autenticky nizozemský zážitek a vydejte se na kole k jezeru IJsselmeer (viz str. 81).

Slunečnice. Slavný van Goghův obraz Slunečnice je jednou z 200 maleb – a více než 500 kreseb – vystavovaných ve Van Goghově muzeu v celosvětově nejucelenější sbírce děl tohoto nešťastného génia (viz str. 39).

Návštěvu Anne Frank Huis (Domu Anny Frankové). Možná vás v nejnavštěvovanější památce města čeká fronta, spousty lidí a překvapivě krátká prohlídka, ale maličký úkryt, kde se Anna Franková a její rodina ukrývali před nacisty, ve vás jistě zanechá silný dojem (viz str. 25).

Procházku po čtvrti červených luceren. Na světě nenajdete mnoho měst, kde by čtvrť červených luceren patřila k hlavním zajímavostem. V Amsterdamu se nachází přímo ve středu města, tak toho využijte a z relativního bezpečí uspokojte svou zvědavost – dávejte si však pozor na kapsáře (viz str. 73).

Setkání s Rembrandtem. Jeho největší díla, včetně Noční hlídky, jsou vystavena v Rijksmuseu (viz str. 35), Rembrandta jako člověka však lépe pochopíte při návštěvě domu, kde žil a pracoval (viz str. 63).

Vyjížďku po vodě. Pohled na kanály přináší potěšení, zcela jiný zážitek však získáte, když si Amsterdam prohlédnete z vodní hladiny a nahlédnete do života na kanálech. Můžete si ho snadno dopřát při některé z mnoha oblíbených vyhlídkových plaveb (viz str. 114) nebo o něco dobrodružněji na pronajatém šlapadle (viz str. 50).

Ochutnávku rijsttafel. „Rýžový stůl“ je indonéská obdoba středovýchodních předkrmů, díky níž můžete ochutnat řadu různých pokrmů a vyzkoušet rozmanitost indonéské kuchyně, která je v Nizozemsku velmi oblíbená (viz str. 17).

Nákup diamantů. Zkuste si jejich vybírání alespoň představit a v některé z řady továren zpracovávajících diamanty, jako je například Gassan Diamonds (viz str. 19), se nechte poučit o tom, na co si při jejich nákupu případně dávat pozor.

Trh Albert Cuyp

Na kole po čtvrti De Pijp

Užitečné tipy:

Vyrazte časně ráno. Pokud si chcete prohlédnout nejoblíbenější pamětihodnosti včetně Domu Anny Frankové a Van Goghova muzea, je lepší trochu si přivstat a dorazit na místo 20–30 minut před otevřením. Možná se vám zdá takový předstih zbytečný, je to však mnohem méně, než jak dlouho byste čekali později během dne.

Sbalte si věci na všechna roční období. Bez ohledu na to, jaká je předpověď počasí, je při návštěvě Amsterdamu rozumné počítat s tím, že můžete během několika dnů zažít všechna roční období. V létě si s sebou vezměte sluneční brýle i deštník a oblékejte se v několika vrstvách. Večery bývají chladné, proto je dobré mít i v létě po ruce svetr.

Zvolte správné datum. Po celý rok se v Amsterdamu koná spousta festivalů a dalších akcí (viz str. 112), nezapomeňte se proto podívat, co se bude dít v době vaší návštěvy města. Pokud si datum cesty můžete naplánovat tak, aby odpovídala některé z akcí, ať už pochodu Gay Pride, nebo oslavě králových narozenin, neváhejte. Obyvatelé Amsterdamu umějí slavit!

Vyhraďte si čas pro nákupy. Nakupovat můžete nejen při běžném brouzdání po městě, ale i při návštěvě muzeí. Obchod v Rijksmuseu je ohromný a nabízí mimo jiné i neobvyklé položky, které muzeum nakupuje od místních designérů. Obchod ve Van Goghově muzeu je podobně působivý – v nabídce je kromě očekávatelných magnetek na ledničku a pohlednic i další nápadité a vkusné zboží.

Pronikněte do tajů hromadné dopravy. I když se po Amsterdamu můžete snadno pohybovat pěšky – z jednoho konce centra na druhý se dostanete za 30 minut –, když začne pršet, budete rádi, že jste si předem vzali na turistických informacích mapu hromadné dopravy a koupili si čipovou kartu. Díky nim můžete nasednout na příhodnou tramvaj jedoucí tím správným směrem.

Vyzkoušejte různé kuchyně. Nezůstávejte jen u jídel, o nichž víte, že vám chutnají. V Amsterdamu je v nabídce široká škála nejrůznějších chuťových zážitků, tak neváhejte a vyzkoušejte je. Jeden den můžete trochu šetřit a dát si na ulici třeba haring (sledě) nebo friet (hranolky) zalité majonézou, druhý den si pak vyhoďte z kopýtka v některé z restaurací honosících se michelinskou hvězdou. Mezi těmito krajními polohami najdete spoustu příjemných hospůdek. A nezapomeňte ochutnat alespoň jedno indonéské jídlo.

Věnujte pozornost výběru ubytování. V Amsterdamu se nabízí ohromná spousta ubytovacích možností – od nízkorozpočtových hostelů po pětihvězdičkový luxus (viz str. 90). Pro potřeby ubytování návštěvníků bylo také přebudováno několik nádherných domů na březích kanálů – některé jako butikové hotely, jiné v základním vybavení. Než si však zarezervujete místo v některé z historických budov, zjistěte si, kde se váš pokoj nachází a zda je budova vybavena výtahem. Některé návštěvníky by mohlo zaskočit zjištění, že je jejich pokoj ve čtvrtém patře a že k němu vedou jen schody!

Kavárna Sappho

Syrové sledě jsou v Holandsku považovány za delikatesu

Stravování

O tradiční nizozemské kuchyni se říká, že je poměrně mdlá, směsice amsterdamských přistěhovalců však zaručuje pestrou škálu chutí. Najdete tu vše od pouličních stánků přes inovativní podniky až po vyhlášené gurmánské restaurace.

Klasická nizozemská kuchyně nenabízí pestrou paletu pokrmů, přesto může být večeře v restauraci jedním z vrcholů vašeho výletu. Jakto? Do amsterdamských restaurací vnesla své kuchařské umění velká část z více než stovky národností, které zde žijí. I kdybyste se ve městě zdrželi déle než měsíc, den co den byste mohli zkoušet novou kuchyni a ani jednou byste nejedli totéž.

Místní kuchyně

Tradiční nizozemské pokrmy se řídí ročním obdobím a využívají všeho, co se na zemi a v moři v danou dobu urodilo. V létě jsou jídla lehčí, v zimě sytější. V zemi najdeme mnoho farem zaměřených na rostlinnou výrobu. Maso hospodářských zvířat nehraje v nizozemské kuchyni nijak výraznou úlohu. Mnohem častěji se podávají ryby a mléčné výrobky.

Velmi vydatné jsou holandské snídaně (ontbijt). Obvykle se podává šunka a sýr nakrájené na plátky, někdy vejce, k tomu různé druhy pečiva, džem nebo med a silná bílá káva.

Obyvatelé Amsterdamu v poslední době přecházejí k lehčímu a zdravějšímu způsobu stravování, stále si však v poledne rádi pochutnají na pannenkoeken, palačinkách silnějších než francouzské crêpes, které se připravují čerstvé až poté, co si je objednáte. Mohou být pikantní (například se šunkou a vejci) nebo sladké – s ovocem, čokoládou a smetanou. Můžete si dokonce dát i od každé jednu. Dalším zajímavým a oblíbeným obědovým jídlem je uitsmijter, který se podává v nizozemských domácnostech a kavárnách. Jde o plátek chleba, který se po jedné straně opeče a na tuto opečenou stranu se položí plátek šunky a volské oko.

Obložené housky broodjes a sendviče dostanete s mnoha různými náplněmi. Nejautentičtější je asi místní šunka a holandské sýry – tato kombinace je také skvělá v zapečených toastje nebo v opečených sendvičích.

Typické zimní pokrmy jsou hřejivé a syté. Začněte miskou erwtensoep, husté hrachové polévky s kolečky klobásy. Společně s krajícem hutného černého chleba vydá za hlavní jídlo. K dalším oblíbeným polévkám patří bruine bonen soep s červenými fazolemi. Často po ní následuje stamppot, bramborová kaše se zeleninou (obvykle kapustou nebo zelím) podávaná s uzenou klobásou rookworst, nakrájenou na plátky, nebo hutspot s hovězím masem.

Ryby

Ryby (vis) byly po mnoho generací základem nizozemské kuchyně. Ochutnejte halibuta (heilbot), tresku (kabeljauw) nebo tresku skvrnitou (schelvis), které se loví v Severním moři u nizozemského pobřeží. Velmi dobré jsou místní ústřice (oesters) a mušle (mosselen), uzený úhoř (gerookte paling) je považován za nizozemskou delikatesu. Lahodným jídlem navazujícím na kalvínské tradice je jednoduchý pokrm z platýse (schol) a zeleniny, při jehož přípravě se rybí maso opeče na grilu a podává se s máslem. Na jídelních lístcích najdete také sladkovodní ryby (zoetwatervis), které se loví ve zdejších kanálech a řekách.

Sýry

Dezerty

Kde se najíst

Jídlo z ulice

Eetcafé

Etnické restaurace

Vybrané stolování

Pamětihodnosti

Nápoje

Káva

Pivo

Jenever

Kola sýru Zaanlander