Ideální trasy pro…

Plážové nadšence

V Tel Avivu je 14 km pláží – a celé izraelské pobřeží Středozemního moře měří dokonce 273 km. Vydejte se proto na telavivské pláže (trasa 7) a užijte si pobyt na pobřeží v severní části tohoto města (trasa 12).

Labužník

Ochutnejte jedinečnou izraelskou kuchyni na tržištích v jeruzalémské čtvrti Machane Jehuda (trasa 3) či v telavivské Kerem ha-Tejmanim (trasa 10).

Zájemce o historii

Izrael neláká jen poutníky různých náboženství, ale také milovníky historie. Navštivte Herodovu pevnost Masadu (trasa 6), starobylou vesničku Ejn Kerem (trasa 5) a starověké přístavy Caesareu a Akko (trasa 12).

Blázny do nakupování

Procvičte si smlouvání na arabském trhu v Jeruzalémě (trasa 1), vydejte se do ráje pro vaše smysly, který vás čeká na jeruzalémském tržišti Machane Jehuda (trasa 3), nebo se pokuste najít skryté klenoty na telavivských trzích (trasa 10).

Návštěvníky muzeí

Navštivte Izraelské muzeum v Jeruzalémě, kde jsou uloženy svitky od Mrtvého moře (trasa 4), a muzeum Bejt ha-Tfucot v Tel Avivu (trasa 11), dokumentující historii diaspory.

Noční ptáky

Tel Aviv je město, které nikdy nespí. Nejlepší noční podniky sídlí na západním konci Rothschildova bulváru (trasa 9), v telavivském přístavu (trasa 7) a v jeruzalémské čtvrti Machane Jehuda (trasa 3).

Obdivovatele posvátných míst

Izrael bývá nazýván jako Svatá země a Jeruzalém zase jako Svaté město. Mnoho posvátných lokalit ukrývá právě jeruzalémské Staré Město (trasa 1) a Galilea (trasa 13).

Milovníky krásných výhledů

Izrael je zemí vrcholků s jedinečnými výhledy. Vychutnejte si pohled na Jeruzalém z Olivetské hory (trasa 2), prohlédněte si Haifu z terasových zahrad komplexu Bahá'í (trasa 12) a Galilejské jezero z hory Tábor (trasa 13). Vynechat byste neměli ani nesmírně zajímavé okolí Mrtvého moře (trasa 6).

Úvod

Seznamte se s historií a kulturou Jeruzaléma a Tel Avivu, nahlédněte do tajů místní kuchyně a nechte si poradit, jak naplno využít volný čas v obou městech a kam vyrazit v okolí.

Telavivské nábřeží

Objevte Jeruzalém a Tel Aviv

V Jeruzalémě se lidé modlí, v Tel Avivu se baví. Ke zdolání vzdálenosti mezi těmito městy vám sice postačí půlhodinka jízdy autem, ale budete mít pocit, že jste se cestou posunuli o staletí. Posvátný Jeruzalém a světský Tel Aviv, to je obraz náboženské minulosti a technologicky vyspělé budoucnosti Izraele.

Zatímco Jeruzalém (Jerušalajim) je starobylé město, Tel Aviv vznikl až ve 20. století. Uličky jeruzalémského Starého Města, posvátného místa pro judaismus, křesťanství i islám, rezonují se třemi tisíciletími mimořádného náboženského významu. Skrývají se v nich výjimečná místa: pozůstatky Prvního chrámu, Via Dolorosa – místo, kudy šel Ježíš při své poslední cestě, či Skalní dóm, odkud Mohamed vstoupil na nebesa.

Postavení Jeruzaléma během uplynulého století posílilo díky židovským přistěhovalcům, kteří se rozhodli pro návrat na Sijón. Vně hradeb sídlí parlament a další státní instituce. Postavení Jeruzaléma coby hlavního města Izraele vyvolává dohady, jelikož jej za své hlavní město považují i Palestinci. Přestože ve světě není uznáván za hlavní město země, Izraelci jsou toho názoru, že by tomu tak mělo být. Žije v něm téměř milion obyvatel (izraelská většina a palestinská menšina), přičemž je domovem sociálně roztříštěné židovské populace, kterou tvoří rychle se rozrůstající ultraortodoxní enklávy, řada moderních ortodoxních i tradičních komunit a málopočetná sekulární menšina. I přes tuto různorodost a nestabilní příměří město prosperuje a návštěvníkům nabízí kromě mnoha historicky významných míst a kulturního vyžití i pestrý noční život.

Naproti tomu Tel Aviv, obchodní metropole Izraele a hlavní město požitkářství, je nestydatý a drsný. Je to město, kde se život na chvíli nezastaví. Najdete tu zlatavé pláže, kancelářské mrakodrapy, inovativní kulinářskou i kulturní scénu a pulzující noční život. Samotný Tel Aviv má 550 000 obyvatel, představuje však srdce metropolitní oblasti, v níž žije více než 4 miliony lidí.

Místopis a rozložení

Rozdílné rysy Tel Avivu a Jeruzaléma se odráží v jejich vzhledu. Izrael je zemí sice poměrně malou (s rozlohou přibližně jako Slovinsko), avšak geograficky rozmanitou. Tel Aviv se rozkládá v úrodné pobřežní nížině, kde se střídají pomerančovníkové háje s vinicemi na svazích zvedajících se do vnitrozemí. Jeruzalém najdete v Judských horách ve výšce 750 m n. m. Další zvláštností Jeruzaléma je, že leží na předělu kontinentálních rozvodí. Směrem na západ se táhnou lesy svažující se ke Středozemnímu moři, zatímco východní pouště vedou k Mrtvému moři, které je součástí Velké příkopové propadliny i nejníže položeným místem na Zemi.

Bludiště a pravoúhlá síť

Poloha měst i jejich stáří se odrazily také ve vzhledu ulic. Úzké, spletité uličky Jeruzaléma se nepravidelně vinou po kopcích, z nichž se otevírá pohled na působivé panoráma lesů a pouští, kdežto síť telavivských ulic byla vybudována podle amerického vzoru. Tvoří ji široké třídy a bulváry evropského stylu, které se táhnou rovnoběžně s pobřežím ze severu na jih nebo z východu na západ.

Jednodenní výlety po Izraeli

Z Jeruzaléma i Tel Avivu se snadno dostanete i do dalších zajímavých lokalit. Vydáte-li se z Tel Avivu severně podél středomořského pobřeží, přijedete do přístavu Haifa (Chejfa), vybudovaného na úbočí hory Karmel. Zde mohou návštěvníci obdivovat nejdelší terasovité zahrady na světě, které jsou mezinárodním centrem víry Bahá‘í (bahaismu). Dále na sever leží starověký přístav a křižácká pevnost Akko. Ve vnitrozemí se rozkládá hornatá Galilea s městem Nazaret a Galilejským jezerem napájeným řekou Jordán, kde prožil většinu svého života Ježíš. Východním směrem se rozkládají Golanské výšiny a majestátní hora Hermon se zasněženým vrcholem.

Jižně od Jeruzaléma, na území pod palestinskou správou, se nachází Betlém. Dáte-li se na východ, uchvátí vás krajina kolem Mrtvého moře, jehož extrémně slaná voda nadnáší i plavce. Pokud zvládnete několikahodinovou jízdu na jih přes poušť, ocitnete se u Rudého moře, ráje potápěčů díky bohatému podmořskému životu a korálovým útvarům. Na jeho pobřeží leží letovisko Ejlat.

Historie

Archeologické nálezy dokládají, že se zemědělství v této oblasti začalo rozvíjet již před 12 000 lety. Při výzkumu na středomořském pobřeží, v Judské poušti a Jordánském údolí byly odkryty pozůstatky jedněch z prvních lidských sídel. Později v srdci „úrodného půlměsíce“ vyrostly kananejské městské státy, prosperující díky obchodu mezi Egyptem a Mezopotámií. V knize Genesis se uvádí, že Abraham sem přišel z Mezopotámie kolem roku 1800 př. n. l. a usadil se v Beerševě (a pohřben je v Hebronu). Podle knihy Exodus žili jeho potomci v Egyptě jako otroci, vrátili se však pod vedením Mojžíše a v čele s Jozuem dobyli zemi zaslíbenou.

Jeruzalém

Před 3 000 lety se král David rozhodl opustit Hebron a o 30 km dále na sever nechal na vrcholku kopce vybudovat nové sídelní město, které pojmenoval Jeruzalém. První chrám byl vystavěn za vlády jeho syna Šalomouna. Předpokládá se, že stál na pahorku přibližně 400 let, než město dobyli Babyloňané. Po půlstoletí byl znovu vytvořen tzv. Druhý chrám, který byl zničen římskými vojsky roku 70 n. l. Ve 4. století císařovna Helena, matka budoucího římského císaře Konstantina, vymezila posvátná místa význačná pro křesťanskou víru a na jejich místě iniciovala výstavbu svatyní. V následujících obdobích historického vývoje se na území vystřídala nadvláda muslimů, křižáků, Mamlúků a osmanských Turků.

Součástí Starého Města, které se rozkládá uvnitř hradeb vybudovaných v 16. století osmanským sultánem Sulejmanem I. a které ukrývá hlavní posvátná místa, jsou následující čtvrtě: židovská, křesťanská, arménská a muslimská. Mimo hradby se Svaté město začalo rozšiřovat až v polovině 19. století, kdy sem přicházeli židovští imigranti z Evropy, a navíc se tu snažily získat vliv evropské imperiální mocnosti. V roce 1917 se Jeruzalém dostal do britských rukou. Po vzniku Státu Izrael v roce 1948 bylo město rozděleno, přičemž západní Jeruzalém se stal hlavním městem Izraele. Ke znovusjednocení Jeruzaléma došlo v roce 1967, kdy Izrael zvítězil v šestidenní válce a získal od Jordánska mimo jiné východní část města i s Chrámovou horou.

Tel Aviv

Od roku 1909 byly písečné duny severně od města Jaffa přetvářeny na bohaté zahradní předměstí, Tel Aviv je však mnohem starší než pouhé století. Biblická Jaffa je jedním z nejstarších přístavů světa. Čtvrť Neve Cedek spojující Jaffu s Tel Avivem byla založena roku 1887. Ve 30. letech město dále rozvíjeli němečtí přistěhovalci, kteří sem prchali před nacistickou perzekucí a přinesli s sebou architektonický styl Bauhaus. V roce 1948 zde David Ben Gurion vyhlásil nezávislost Izraele, v následujících letech však Tel Aviv upadal pod náporem chudých přistěhovalců. Díky proslulému izraelskému technologickému průmyslu a trendu start-upů se však město stalo jedním ze světových finančních center.

Podnebí

Izrael je sice poměrně malá země, jednotlivé oblasti však spadají do velmi různorodých klimatických zón. V Tel Avivu v pobřežní nížině je jiné podnebí než v hornatém Jeruzalému. Izraelské léto je dlouhé (od dubna do října), horké a v podstatě bez dešťových srážek. Léto v Tel Avivu a na pobřeží se vyznačuje vysokou vlhkostí vzduchu (v průměru okolo 70 %), kdežto ve městech ve výše položeném vnitrozemí je podnebí sušší a chladnější (kolem 30 %). Jelikož Jeruzalém leží v kopcích, letní večery tu mohou být poměrně chladné, a i v zimě tady bývá docela chladno (v noci i pod nulou). Telavivská zima je mírná. V obou městech v zimě vydatně prší, ale déšť rychle střídá slunečné počasí.

Vzhledem k vysokým průměrným letním teplotám (okolo 30 °C) je ideálním obdobím k návštěvě Jeruzaléma a Tel Avivu přelom března a dubna nebo října a listopadu, kdy průměrná teplota dosahuje 21 °C a panuje převážně suché a slunečné počasí.

Obyvatelstvo

S ročním přírůstkem 2 % dosáhl počet obyvatel Izraele v roce 2019 devíti milionů. Čtvrtinu izraelské populace představuje arabská menšina. 75% židovská většina je různorodá – tvoří ji skupiny sekulárních, ortodoxních a ultraortodoxních židů i přistěhovalci ze střední a východní Evropy, severní Afriky, Středního východu, Etiopie a dalších oblastí. V zemi dále žije na tři sta tisíc migrujících dělníků a uprchlíků, většinou z Afriky, Filipín a Latinské Ameriky.

Pestré složení populace Jeruzaléma se liší od zbytku země: okolo 35 % z 950 000 obyvatel tvoří palestinští Arabové (z toho 34 % muslimové a 1 % křesťané), 45 % ortodoxní židé (25 % ultraortodoxní) a zbývajících 20 % jsou sekulární židé. Většina konzervativních Arabů a ultraortodoxních židů se zdržuje zejména ve svých čtvrtích, jinde vládne světská a moderní atmosféra. Palestinci, zejména ultraortodoxní komunity, mají vyšší porodnost, díky čemuž jejich vliv v Jeruzalémě rok od roku vzrůstá.

Tel Aviv je naproti tomu převážně sekulární židovské město, neboť většina z více než půlmilionu obyvatel je sekulární. Přestože v sousedních městech, jako je např. Bnej Brak, se nacházejí bašty ultraortodoxních židů, většina ze čtyř milionů obyvatel metropolitní oblasti je také sekulární.

Místní zvyky

Izrael je proslulý nenuceností. Lidé se obvykle oblékají neformálně, a to i na obchodní jednání. Výrazných rozdílů mezi městy si ale povšimnete při srovnání odívání žen. Zatímco v Tel Avivu mají ve volbě oblečení turisté i místní volnou ruku, v Jeruzalémě, zejména při návštěvě svatých míst či ultraortodoxní čtvrti Me’a Še’arim, je třeba zvolit konzervativní oděv.

Většina Izraelců ovládá anglický jazyk, a rádi proto zapředou hovor se zahraničními návštěvníky, aby si své znalosti procvičili. V dnešní době, kdy je většina veřejných budov i domácností vybavena klimatizací, už siesta není neodmyslitelnou součástí středomořské kultury. I přesto však noční život začíná poměrně pozdě v noci, kluby a bary se plní až po desáté hodině a v Tel Avivu i v Jeruzalémě (např. ve čtvrti Machane Jehuda) to žije i dlouho po druhé hodině ranní.

Politika a ekonomika

Izrael je demokratická země se systémem poměrného zastoupení. 120 členů parlamentu (Kneset) je voleno na čtyřleté období občany staršími 18 let. Až do roku 1977 vládla levicová Strana práce, poté ztratila vedoucí pozici a většinu následujících volebních období stál v čele země pravicový Likud. Formální hlavou státu je prezident, kterého volí Kneset a jehož postavení je podobné britskému panovníkovi. Právo interpretovat legislativu schválenou Knesetem má Nejvyšší soud.

Životní úroveň v Izraeli je podobná té západoevropské a HDP je o něco málo nižší než třeba ve Francii. Hnací silou ekonomiky jsou vyspělé technologie v oblasti IT, komunikace, biotechnologie, čisté technologie, obranné elektroniky, internetu věcí a umělé inteligence.

Navzdory různorodému složení společnosti a nábožensko-etnickému rozdělení jsou Izraelci překvapivě přátelští a pohostinní lidé, kteří si ohromně váží turistů, s nimiž si rádi povídají a neváhají je pohostit.

Skalní dóm v Jeruzalémě

Modlitba u Zdi nářků

Noční život v Jeruzalémě

Tržiště Machane Jehuda

Při návštěvě Izraele si nenechte ujít:

Prohlídku svatých míst. Uvnitř hradeb jeruzalémského Starého Města se nacházejí místa, která považují za posvátná židé, křesťané i muslimové. Navštivte Zeď nářků (jejíž oficiální název zní Západní zeď), jediný pozůstatek Druhého chrámu. Projděte se po Via Dolorosa k místu Ježíšova ukřižování a následného zmrtvýchvstání v chrámu Božího hrobu. Vydejte se na Chrámovou horu, kam se prorok Mohamed přišel pomodlit do mešity al-Aksá a odkud z nádherného Skalního dómu vstoupil na nebesa.

Návštěvu Izraelského muzea. V národním muzeu Izraele si prohlédněte působivé sbírky archeologie, umění a judaiky. Čestné místo zde zaujímají svitky od Mrtvého moře, nejstarší známá verze Starého zákona.

Procházku po tržišti Machane Jehuda. Přes den je tržiště plné výřečných prodejců s lákavou nabídkou čerstvých produktů, večer se pak mění v rušnou směsici barů a pouličních stánků s jídlem.

Koupání v Mrtvém moři. Mimořádně vysoký obsah soli ve vodě způsobuje, že plavci se zde nepotopí a volně se vznášejí na hladině. Pokud vám zbude nějaká energie, vyšplhejte k bývalé Herodově pevnosti Masada, odkud se vám naskytne úžasný výhled na Mrtvé moře a okolní poušť.

Procházku po telavivském nábřeží. Návštěvu pláží se zlatavým pískem, které se střídají po celé délce nábřeží od starého jaffského přístavu na jihu po telavivský přístav na severu, rozhodně musíte zařadit do svého programu. Zajděte do některého z podniků na pobřeží na skleničku vína a pokochejte se západem slunce nad Středozemním mořem.

Ochutnávku veganského jídla. Tel Aviv je proslulý veganskou kuchyní, která dokáže být nápaditá i bez použití ryb, masa, mléčných výrobků a vajec.

Prohýřenou noc v Tel Avivu. Noční Tel Aviv (s pověstí města, které nikdy nespí) je plný života a veselí. Rušnou zábavu si lze užívat až do časných ranních hodin v podnicích v oblasti od jaffského blešího trhu po čtvrť Florentin a podél celého nábřeží.

Výstup do zahrad v komplexu Bahá‘í v Haifě. Tyto jedinečné terasovité zahrady, považované za nejdelší na světě, nabízejí fantastický výhled na Haifský záliv.

„Plavání“ v Mrtvém moři

Jeruzalémské Staré Město

Užitečné tipy:

Nepodceňujte slunce. I když teploměr ukazuje jen 25 °C ve stínu, mějte stále na paměti, jakou sílu zde má slunce. Úžeh, spálení a dehydratace vám snadno mohou zkomplikovat pobyt. Pijte proto hodně vody a nezdržujte se dlouho na sluníčku.

V moři nepřeceňujte své síly. Středozemní moře je klidné, má však silný spodní proud. Každoročně se v Izraeli utopí přes sto osob.

Oblékejte se konzervativně. V Tel Avivu můžete volit oděv podle vlastního uvážení, pokud však chcete navštívit posvátná místa v Jeruzalémě, je třeba respektovat místní zvyklosti a zvolit decentní oblečení.

Ochutnejte středomořské rychlé občerstvení. Nikoli hamburger, ale falafel v pitě a k tomu tolik salátu, kolik dokážete sníst – je to zdravé, levné a chutné.

Procvičte si smlouvání. Na trzích v jeruzalémském Starém Městě nikdy neplaťte první cenu, kterou vám prodávající sdělí.

Potřete si tělo bahnem z Mrtvého moře. Mrtvé moře je bohaté na celou řadu minerálů. Přestože v bahenní masce budete vypadat poněkud směšně, po opláchnutí vaše pokožka zazáří.

Půjčte si jízdní kolo. V Tel Avivu je 150 km cyklostezek, mimo jiné i podél nábřežní promenády. Město provozuje systém pronájmu jízdních kol Tel-O-Fun. Kola poznáte podle jejich jasně zelené barvy.

Připomeňte si hrůzy holocaustu. Návštěva památníku obětem holocaustu Jad vašem v Jeruzalémě vám pomůže lépe pochopit nedávné historické události.

Navštivte kibuc. Zemědělské osady, které se významnou měrou podílely na vybudování Izraele, najdete převážně ve venkovských oblastech. Řada z těch, které obhospodařují půdu na území mezi Tel Avivem a Jeruzalémem, nabízí i ubytování.

Cestujte vlakem. Vydejte se na cestu po staré osmanské železnici vinoucí se mezi kopci v okolí Jeruzaléma a přes město Bejt Šemeš. Tato cesta sice zabere více času, zato si užijete působivý pohled do kraje.

Prohlédněte si Izrael ve zmenšeném měřítku. Park Mini Izrael, který se nachází v půli cesty mezi Jeruzalémem a Tel Avivem nedaleko Ben Gurionova letiště vás buď navnadí k návštěvě nejvěhlasnějších míst v Izraeli, nebo vám umožní shrnout si na závěr své poznatky o zemi.

Cestujte s kartou Rav-Kav. Pořiďte si elektronickou kartu Rav-Kav na kterémkoli autobusovém či vlakovém nádraží. Slouží jako jízdenka a lze ji využít v autobusových linkách všech společností, v rámci izraelských železničních drah i při cestování jeruzalémskými tramvajemi. Představuje úspornější variantu cestování v okolí Jeruzaléma i Tel Avivu ve srovnání s taxíky či automobily z půjčovny.

Izraelský salát a hummus

Stravování

Rozmanitost je kořením života a izraelské jídlo spojuje kulinářské tradice židovské diaspory s novátorskými ingrediencemi. Středomořská a blízkovýchodní kuchyně, pestrá a bohatá na koření, je zdravá a zároveň chutná.

Zemědělství se v této oblasti začalo rozvíjet již kolem roku 9500 př. n. l. Dodnes se projevuje důmyslnost a kreativita v přípravě různých regionálních pokrmů, jejichž úroveň postupně stoupá. Většina původních levantských plodin – pšenice, ječmen, hrách, čočka, cizrna, len a vikev – má své místo i v současné izraelské kuchyni, stejně jako sedm tradičních plodin Svaté země (pšenice, ječmen, datle, fíky, hrozny, olivy a granátová jablka). V tomto regionu má své kořeny také chov dobytka, převážně ovcí a koz. Izrael byl biblickou zemí "mlékem a strdím oplývající", byť mléko pocházelo převážně od ovcí a koz a med divokých včel nahrazovaly datle.

Izraelská kuchyně odráží geografickou polohu této země a projevuje se v ní vliv Středomoří a Blízkého východu. Stále narazíte na těžká, ne zrovna zdravá masitá jídla, která sem přinesli aškenázští Židé z Evropy, z valné části však ustoupila zdravějším a více kořeněným jídlům sefardských Židů ze Středního východu.

Každá židovská etnická skupina (marocká, libyjská, tuniská, jemenská, irácká či původní domorodá, zvaná sabra) má své vlastní tradiční jídlo i sváteční pokrmy. I když jsou si produkty jednotlivých kuchyní v určitém ohledu podobné, vždy se nějakou přísadou či zpracováním výrazně odlišují. Důležitou složkou jídel jsou byliny a koření, a to především římský kmín, čerstvý i sušený koriandr, máta, česnek, cibule, kurkuma, pepř, za’atar (směs koření, v níž převažuje oregano) a čerstvé zelené chilli papričky. Další vůni dodává pokrmům tmavý olivový olej.

Místní kuchyně

Místní kuchyně se podobá arabské. Jídla Arabů a sefardských Židů mají společné to, že jako předkrm je nabízena celá řada pikantních salátů. Nejoblíbenějším dipem, pomazánkou a současně salátem je pravděpodobně hummus. Připravuje se z mleté cizrny ochucené pastou tahini, citronovou šťávou, česnekem a římským kmínem. Ohromující je pak výběr salátů z lilku: třeba nakrájený na plátky, osmažený a podávaný s pastou tahini, nebo nasekaný na kostičky s další zeleninou; vybrat si lze i z mnoha jiných variant. Oblíbeným předkrmem je také tabouleh, jehož základem je bulgur s jemně nasekanou petrželkou, rajčaty, mátou a cibulí. Směs je pak dochucena olivovým olejem, citronovou šťávou, solí a pepřem. Typickou součástí místní kuchyně jsou různé druhy nakládané zeleniny, které se rovněž řadí mezi saláty.

I když tím nepotěšíte restauratéry, můžete si objednat několik salátů jako samostatné jídlo. Obvykle stojí kolem 15 dolarů. Nebo si po zeleninovém předkrmu objednejte kebab (kořeněné mleté maso grilované na otevřeném ohni), šašlik (grilované kousky jehněčího nebo hovězího s jehněčím tukem na rožni), hovězí nebo jehněčí v pastě tahini či nadívané kuře.

Nechte se zlákat bohatou nabídkou rybích pokrmů. V Izraeli na jídelním lístku nejčastěji najdete pstruha, parmici nachovou, cípala, kanice, cejna a především místní specialitu – rybu svatého Petra (pilobřicha ostnitého), která se obvykle servíruje smažená nebo grilovaná, někdy s pikantní omáčkou. Autentické severoafrické restaurace nabízejí také tzv. harimeh – ostře kořeněnou vařenou rybu připravovanou na lahodné směsi z rajčat, římského kmínu a pálivé papriky.

V arabských restauracích se jako dezert často nabízí baklava (plátky listového těsta prokládané ořechy a medem či sirupem) nebo jiné vydatné sladkosti a ovoce. V sefardských restauracích můžete zase ochutnat specialitu z karamelového krému, šlehané čokoládové pěny nebo cukrovinku z vajec zdobenou čokoládovým sirupem zvanou (z neznámého důvodu) bavorský krém. Na závěr si vychutnejte šálek kávy nebo čaj z čerstvé máty. Pokud chcete kávu bez cukru, upozorněte obsluhu předem, jinak ji dostanete pořádně oslazenou.

Košer jídlo

Soubor pravidel pro přípravu košer pokrmů (kašrut) je pro neznalé poměrně složitý. Zjednodušeně lze však říci, že je zakázáno konzumovat maso z některých zvířat, zejména vepřové. Zvířata vyhovující těmto pravidlům (jako krávy a kuřata) musejí být navíc zabita předepsaným způsobem, a to podříznutím hrdla, jinak se jejich maso nepovažuje za košer.

Košer maso nesmí obsahovat žádnou krev, proto například steaky bývají často poněkud vysušené a bez chuti.

Většina ryb je sice košer, avšak veškeré mořské plody (např. krevety, humři, chobotnice) se považují za nečisté. Další podmínkou při přípravě košer pokrmů je, že maso a mléko není možné konzumovat najednou v rámci jednoho jídla – nesmí se smíchat ani při přípravě, ani v žaludku.

Realita je proto taková, že mnoho sekulárních Židů nerespektuje stravovací pravidla a celá řada restaurací v Izraeli, zejména mimo Jeruzalém, není košer. Všechny košer restaurace (kromě hotelových) mají zavřeno o židovských svátcích a o šabatu (od pátečního soumraku do sobotního soumraku).

Kde se najíst

Nejznámější izraelskou svačinkou je falafel (smažené cizrnové karbenátky v pitě doplněné spoustou zeleniny). Podél hlavních ulic velkých měst narazíte na spoustu stánků, v nichž si budete moci pitu naplnit takovým množstvím salátu a nakládané zeleniny, kolik jen vydrží. Dalším oblíbeným jídlem z cizrny je hummus (pomazánka z mleté cizrny namazaná na pita chleba, která se dochucuje olivovým olejem, fazolemi, houbami a řadou dalších přísad).

Ovoce a zelenina

Maso

Sýr a mléko

Pečivo

Nápoje

Nealkoholické nápoje

Čaj a káva

Alkohol

V kavárnách a restauracích v arabských částech Izraele se alkohol obvykle nepodává.

Ceny jídla a pití