Ideální trasy pro...

Rodiny s dětmi

Rodiny s dětmi se v Torontu určitě nudit nebudou. První položkou v jejich itineráři by bezpochyby mělo být Ripley’s Aquarium (trasa 10). Zábavu a dobrodružství si užijí i v torontské zoo (trasa 12).

Příznivce dobrého jídla

Ve čtvrti Kensington Market (trasa 6) si můžete vychutnat jamajské kuře jerk, v tržnici St Lawrence Market (trasa 3) autentické portugalské pudinkové dortíky a na nejlepší kanadské speciality si zajděte do restaurace Richmond Station (trasa 1).

Zapálené historiky

Objevte tajné tunely pod jediným torontským zámkem Casa Loma (trasa 9) a hned vedle si projděte historické muzeum Spadina (trasa 9). O kořenech Toronta se můžete poučit v pevnosti Fort York (trasa 8).

Milovníky hudby

Toronto je se svou výrazně dynamickou hudební scénou ideálním místem pro pořádání živých vystoupení. Zavítejte například do vyhlášeného klubu Drake Underground (trasa 8).

Deštivé dny

Prohlédněte si přírodovědné exponáty v Royal Ontario Museum (trasa 1), pokochejte se kanadskými obrazy v Art Gallery of Ontario (trasa 6) nebo se nechte rozehřát v tropickém prostředí Allan Gardens Conservatory (trasa 10).

Fanoušky nakupování

Chinatown (trasa 6) je plný exotických stánků s nejrůznějšími cetkami, King Street (trasa 3) lemují umělecké galerie. Zaručeně každý si pak vybere v obrovském nákupním komplexu CF Toronto Eaton Centre (trasa 1).

Sportovce

Vyrazte na emocemi nabitý hokejový zápas (trasa 10), dopřejte si pohodové odpoledne při sledování místního baseballového týmu (trasa 11) nebo si sami zasoutěžte v Hokejové síni slávy (trasa 3).

Obdivovatele krásných výhledů

Ikonická, hrdě se vypínající věž CN Tower (trasa 3) nabízí výhledy, z nichž se vám zatají dech. Podobně fascinující výhled na městskou scenerii se před vámi otevře při celodenní vyhlídkové jízdě lodí k Torontským ostrovům (trasa 7).

Úvod

Poznejte místopis, zvyky a kulturu Toronta. V průvodci naleznete také detailní informace o místní kuchyni či dějinách a inspiraci, co podniknout, když do města zavítáte.

St Lawrence Market, nejlepší torontská tržnice zaměřená na potraviny a nápoje

Objevte Toronto

Toronto je nejen největší kanadské město a hlavní město provincie Ontario, ale i středisko výtvarného umění a finančnictví celé země. Tato etnicky rozmanitá metropole je rovněž kulturním uzlem, nabízí fascinující paletu nejrůznějších restaurací a po celý rok také bohatý výběr festivalů.

Toronto rozkládající se na severozápadním břehu jezera Ontario zaujímá strategickou polohu na křižovatce několika vodních a obchodních cest. Není divu, že v minulosti, přesněji v průběhu 18. století, zastávalo roli lidnatého hlavního města provincie zvané v těch dobách Upper Canada (Horní Kanada). Ani v 19. a 20. století neustával trvalý příliv nových obyvatel z nejrůznějších míst zeměkoule, který přispěl ke vzniku jednoho z nejkosmopolitnějších měst světa.

Místopis

Od centra s vysoko čnějícími mrakodrapy, které předčí jen ikonická samostatně stojící věž CN Tower, se zástavba rozbíhá do všech stran s výjimkou jihu, kde naráží na břeh jezera. Věž CN Tower je viditelná téměř ze všech koutů, pokud není příliš zataženo, a ke břehu jezera Ontario to odnikud není příliš daleko.

Toronto je jako většina severoamerických měst tvořeno centrem zvaným „Downtown“ nebo „City Center“, které obklopuje mozaika různých čtvrtí a předměstí. Liší se však tím, že Toronťané v centru nejen pracují, ale také jedí, bydlí a věnují se hrám. Downtown je proto živou oblastí plnou restaurací, kaváren, barů, obchodů, divadel, parků, galerií i míst určených k bohoslužbám.

Centrum ohraničené ze severu ulicí Bloor Street tvoří srdce celého města, které snadno projdete třeba i pěšky. Soustřeďuje se zde většina hlavních atrakcí: Art Gallery of Ontario, Royal Ontario Museum, čtvrti Kensington Market a Chinatown, věž CN Tower, Ripley’s Aquarium, obchodní komplex CF Toronto Eaton Centre, tržnice St Lawrence Market, Distillery Historic District, Hokejová síň slávy a tři velké sportovní stadiony.

Pokud by vás přece jen rozbolely nohy, můžete se svézt tramvají, taxíkem nebo metrem. Po vyznačených cyklostezkách si město můžete projet dokonce i na kole – využijte přitom praktického místního programu sdílení jízdních kol (viz str. 22).

Trasy v tomto průvodci začínají v centru a zavedou vás také do nejzajímavějších městských částí, jako jsou Waterfront, Toronto Islands, Kensington Market, Chinatown, Little Italy a The Annex. Několik tras vám představí i místa ležící za hranicemi města, ať už se jedná o torontskou zoo, Niagarské vodopády nebo niagarskou vinařskou oblast.

Historie

Toronto se během řady převratných událostí proměnilo z ospalého provinčního městečka v jedno z nejlépe prosperujících center země, avšak už od svých skromných začátků vždy zářilo jako maják naděje pro nově příchozí z celého světa.

První lidé začali břehy jezera osídlovat přibližně před 10 tisíci let. Lákaly je možnosti lovu a rybolovu a také snadná dostupnost vodních cest. Během tisíciletí původní společnost prosperovala a rozrůstala se. Evropany nepoznala až do 30. let 16. století, kdy se do oblasti vydal francouzský objevitel Jacques Cartier při svém průzkumu břehů Velkých jezer. Ten navázal první omezené kontakty s národem známým jako Irokézové.

Téměř o sto let později, v roce 1615, se po cestě mezi Velkými jezery vydal francouzský obchodník s kožešinami Étienne Brûlé. Několik měsíců zde strávil s místními kmeny, mimo jiné i s Algonkiny.

Až ve 20. letech 18. století však Francouzi začali v oblasti zřizovat stálá stanoviště pro obchodování s kožešinami a jménem Francie si toto území nárokovat. V polovině 18. století již ale Francouzi nedokázali dále konkurovat úspěšnému vzestupu nedaleko působících britských obchodníků a svá stanoviště opustili. Britské nároky na tuto oblast dále zesílily po roce 1763, kdy skončila sedmiletá válka a Francouzi území oficiálně předali pod britskou nadvládu.

Britští osadníci si v tehdejší kolonii Upper Canada (Horní Kanada) zakládali farmy, čelili však narůstajícím hrozbám ze strany jižněji ležících Spojených států. V roce 1793 si britský guvernér John Graves Simcoe uvědomil výhody tohoto strategicky položeného místa a vytvořil zde svou námořní základnu. Jmenovala se York a stala se novým hlavním městem Horní Kanady. Simcoe stál také u zrodu prvních dvou hlavních ulic města – Dundas Street a Yonge Street.

V roce 1797 shromáždil Simcoe ve Fort York posádku, která měla chránit nové, rychle se rozvíjející město. V roce 1812 však Spojené státy vyhlásily Velké Británii válku a usilovaly o podrobení všech Britů sídlících v Severní Americe. V roce 1813 pak napadly i Fort York. Vojsko Spojených států utrpělo větší ztráty než britská strana a po šesti dnech se od pevnosti stáhlo. Stačilo však vydrancovat a vypálit velkou část vzmáhajícího se města. V odvetu za tyto činy pak Britové v roce 1814 podpálili ve státě Washington Bílý dům a další vládní budovy.

York se z útoku rychle vzpamatoval a počet jeho obyvatel začal znovu růst s přílivem britských přistěhovalců, kteří se po skončení napoleonských válek v roce 1815 vydali do Nového světa hledat svou příležitost. V roce 1834 byl York oficiálně uznán městem a přejmenován na Toronto, i nadále prosperoval a jeho infrastruktura se postupně zdokonalovala.

Velký požár v roce 1904 znovu zničil velkou část města, které však bylo brzy obnoveno. V té době již bylo Toronto významným centrem výroby a finančních služeb. Banky zaznamenávaly ohromné zisky z financování farem a dřevařského a důlního průmyslu, který se ve velkém rozmáhal po celé zemi. Od přelomu 19. a 20. století do konce 20. let vyrostly v Torontu velkolepé elegantní stavby odrážející prosperitu města a vzkvétaly zde kultura a umění.

Další období velkého rozvoje nastalo v 60. a 70. letech minulého století, kdy byla po druhé světové válce uvolněna nařízení omezující přistěhovalectví a životem kypící centrum se opět stalo velkým lákadlem. Jeho plocha se začala zaplňovat novými mrakodrapy a odvážnými památníky. V roce 1976 byla dokončena nejznámější stavba ve městě, věž CN Tower, která byla až do roku 2007 nejvyšší samostatně stojící konstrukcí na světě.

Dnešní Toronto je rozlehlým a spletitým městem, které nadále vzkvétá, nabízí bohatou kulturní scénu a prosperující hospodářství. Jako rušná a přátelská metropole se však také hrdě hlásí ke svému historickému dědictví.

Podnebí

Díky vlastnostem jezera Ontario panuje v Torontu (na kanadské poměry ojediněle) mírné podnebí. Svůj půvab mají všechna čtyři roční období, za nejkrásnější část roku vhodnou k návštěvě města je však považován podzim. Právě tehdy se totiž stromy zahalují do zářivě červené, oranžové či žluté. Teploty dosahující v průměru 20 °C jsou svěží a příjemné, občas se vyskytují mírné srážky, a kulturní scéna prochází svým nejrušnějším obdobím doprovázeným desítkami festivalů vycházejících ze zdejšího multikulturalismu.

Příjemný je i začátek zimy, kdy je město osvětleno pro nadcházející svátky, a k útulné atmosféře přispívá i sněhová pokrývka. Na jaře se město rozzáří spoustou květů, připravte se však na četnější přeháňky a průměrnou teplotu okolo 15 °C. Léto zde bývá poměrně teplé a vlhké, teploty výrazně překračují hodnotu 20 °C, v bezpočtu parků a na náměstích po celém městě však vždy najdete stinné útočiště.

Počet obyvatel

Oblast velkého Toronta (Greater Toronto Area, GTA), která se rozrůstá rychlostí 40 tisíc lidí za rok, dnes čítá přes 6 milionů obyvatel. Samotné město má 2 730 000 obyvatel. Toronto je tak největším městem Kanady a podle počtu obyvatel i čtvrtým největším městem severní části Ameriky.

Oficiální motto Toronta zní Diversity Our Strength (V rozmanitosti je naše síla). Více než polovina z 6 milionů obyvatel aglomerace se narodila mimo území Kanady a vliv více než 200 etnik se báječně projevuje v místní kuchyni, na festivalech i v dynamických městských čtvrtích. Od Koreatownu, Chinatownu a Greektownu přes Little Italy a Little Portugal po čtvrti jako Little Jamaica a Little India – město doslova tepe rozmanitostí a zdá se, že jednotlivé kultury spolu harmonicky splývají. Dokonce i zdejší pohotovostní linka 911 dokáže reagovat ve více než 150 jazycích.

Místní zvyky

Celoročně pořádané festivaly (viz str. 105) jsou v Torontu velkým tématem, různá zdejší etnika se totiž chtějí podělit o svou hudbu, tradice, jídlo i řemeslné dovednosti. Když poněkud zvážníme, uvidíme město také jako hlavní finanční centrum země, kde se vysoce cení morálka a pracovitost. Pokud se však okolo sebe rozhlédnete v pátek navečer, spatříte, jak se v místních barech a bistrech uvolňují kravaty a odkládají saka.

Toronto může čas od času působit jako velmi rušné obchodní město, jehož obyvatelé jsou sice přátelští, ne však bezpodmínečně vřelí a vstřícní. Způsobuje to především očekávání jazykové bariéry, na niž jsou Toronťané zvyklí vzhledem k multikulturnímu prostředí svého města. Jakmile se však ledy prolomí, zjistí většina návštěvníků, že místní obyvatelé jsou jednoduše přístupní. Pro zahájení konverzace se může hodit cokoli, co souvisí s počasím, hokejem nebo místem, kde si dát ty nejlepší poutine – tradiční kanadské hranolky s kousky sýra a tmavou masovou šťávou.

Politika a hospodářství

Toronto je nejlidnatější kanadské město, přízeň zdejších voličů je proto bezesporu klíčová při volbách do federálních zastupitelstev i do úřadů provincie. Celé město obvykle tíhne spíše k levé straně politického spektra a podporuje New Democratic Party a Liberal Party – krajně levicovou a levicovou stranu současné Kanady.

Politické diskuse se v současnosti soustřeďují spíše na americké sousedy a místním tématům se věnují o poznání méně. Mnoho obyvatel však trápí kontroverzní nárůst cen na trhu s nemovitostmi a nepříjemnosti spojené s výstavbou dalších a dalších výškových budov.

Město je největším přispěvatelem při tvorbě hrubého domácího produktu, tvoří až 20 % HDP, proto je ve společnosti jasně patrný tlak na neustálý růst finančního, technologického a turistického sektoru, ale i zábavního průmyslu a výroby.

Z tohoto podnikatelského důvodu byla východní část města zvolena k přeměně na zcela novou technologickou čtvrť budovanou laboratořemi Sidewalk Labs spadajícími pod společnost Alphabet Inc., která je i mateřskou firmou společnosti Google. Podle plánů má dojít k zástavbě 5 hektarů jihovýchodního nábřeží, kde se v současnosti nachází jen několik průmyslových budov a prázdná parkoviště. V oblasti, kam by neměl být povolen vjezd aut, chce společnost Google vybudovat své nové ředitelství, ale i obytné, kancelářské a komerční prostory – to vše s využitím nejnovějších informačních technologií a energetických systémů. Celá čtvrť by se tak měla stát pro tuto technologickou společnost jakousi zkušební laboratoří.

Na první pohled je Toronto ambiciózním městem plným odhodlaných lidí, kteří si libují ve svém uspěchaném životním stylu mezi mrakodrapy. Při zevrubnějším pozorování však mohou návštěvníci nahlédnout pod pokličku serióznosti místních obyvatel i celého města.

Přátelské čtvrti s osobitým charakterem zvou do pouličních kaváren, fascinujících etnických restaurací a nezávislých trendy butiků. K rušnému provozu přispívají i špičkové hudební kluby a koncertní sály, fantastická muzea a pozoruhodná architektura historická i moderní. Na bezpečných ulicích lemovaných stromy si Toronto coby vzrušující světovou metropoli může vychutnat každý.

Toronto Music Garden, park inspirovaný Bachovou první suitou pro sólové violoncello

Torontské přezdívky

K nejčastějším přezdívkám města patří: The Six (což odkazuje na původních šest městských částí – City of Toronto, North York, Scarborough, York, Etobicoke a East York, které se spojily v roce 1998), T. O. (T jako Toronto, O jako Ontario) a Hogtown (Prasečí město; v posledním desetiletí 19. století si Toronto získalo pověst producenta nejlepší slaniny a vepřového masa v celém Britském impériu. Nebo se o tuto přezdívku zasloužily bankovní ústavy, které v tomto období výrazně prosperovaly…?).

Ontarijská umělecká galerie

Působivé Niagarské vodopády

Při návštěvě Toronta si nenechte ujít:

Tržnici St Lawrence Market. Můžete si tu užít nakupování jako na tržišti. Toronťané zde nabízejí sýry, sladké pečivo, čerstvé zemědělské produkty i dovozové speciality. Dopřejte si proslulý sendvič s uzenou vepřovou pečení z Carousel Bakery (viz str. 37).

Sklenici piva v Distillery Historic District. V Torontu působí řada malých pivovarů a pivnic, osvěžující pivní speciály si ale nejlépe vychutnáte v této renovované, kamenně dlážděné pěší zóně, kde se viktoriánská architektura nádherně snoubí se současným industriálním designem. Nezapomenutelné jsou také zdejší vánoční trhy (viz str. 41).

Výstup na špičku CN Tower. Z proskleného patra ve výšce 446,5 m nabízí tato ikonická věž skutečně nezapomenutelný výhled. Zcela jiná vyhlídka se před vámi otevře v noci. Ti odvážnější se mohou pustit na dobrodružnou procházku po Edge Walk (viz str. 35).

Procházku po svérázné čtvrti Kensington Market. Nahlédněte do nezávislých butiků, přívětivých pouličních kaváren a vynikajících uměleckých galerií rozesetých mezi viktoriánskými domy. Tato čtvrť, chráněná organizací UNESCO, kde se mísí nejrůznější kultury, nabízí i nepřebernou paletu restaurací za rozumné ceny (viz str. 51).

Vzrušení živého hokejového nebo baseballového utkání. V zimě se přidejte k fanouškům Toronto Maple Leafs ve Scotiabank Arena. Na jaře si zajděte na Toronto Blue Jays na venkovní stadion Rogers Centre. Nebo si alespoň, v kteroukoli roční dobu, prohlédněte Hokejovou síň slávy (viz str. 70).

Cyklovyjížďku po Toronto Islands. Loď vás doveze k pásu ostrovů, kam auta nesmějí, daleko od ruchu velkoměsta. Pěšky či na kole se vydejte mezi místní a na pláži si vychutnejte piknik doprovázený širokým výhledem (viz str. 54).

Umění velkých mistrů. Mezi mnoha skvělými muzei a uměleckými galeriemi rozhodně stojí za návštěvu Art Gallery of Ontario (viz str. 48).

Mlžný opar nad mocnými Niagarskými vodopády. Tento div světa ležící pouhou hodinu a půl cesty od města si malý výlet rozhodně zaslouží. Vychutnejte si ho i při tajemném večerním osvětlení (viz str. 76).

Poslech živé hudby v Drake Underground. Tento hudební klub patří k nejatraktivnějším ve městě a oslovuje příznivce nejrůznějších žánrů. Společně s Toronťany si poslechněte začínající muzikanty nebo navštivte vystoupení některé ze slavných osobností (viz str. 97).

Vývěsní štíty v Chinatownu

Každý rok v červnu prochází městem průvod Pride Toronto

Užitečné tipy

Zimní návštěvníci. Pokud do města přijedete v zimních měsících, počítejte s tím, že teploty mohou klesat pod nulu. Proto si přibalte teplou bundu a boty do sněhu. Chcete-li se ukrýt před chladným počasím, využijte PATH – rozlehlou síť podzemních tunelů většinou pouze pro pěší, která propojuje turistické atrakce, jako je CN Tower, se stanicemi metra, nákupními centry a hotely.

Přátelští místní obyvatelé. Toronťané mohou na první dojem působit poněkud chladně, hlavním důvodem je ale jejich zaneprázdněnost a možná i skutečnost, že nehovoří stejným jazykem, což je dáno tím, že polovina obyvatel města pochází z míst ležících mimo Kanadu. V rámci programu Toronto Greeters si můžete vyžádat přátelského místního dobrovolníka, který vás bezplatně provede po městě. Prohlídku si rezervujte na www.toronto.ca.

Orientace. Ulice města jsou uspořádány jako pravoúhlá síť a vedou ze severu na jih a z východu na západ. Většina místních používá při jejich označování jen první slovo názvu, takže například ulici King Street East nebo West říkají jednoduše King.

Na kole. Na stanovištích po celém městě jsou k dispozici sdílená kola, která si za mírný poplatek můžete prostřednictvím organizace Toronto Bike Share (www.bikesharetoronto.com) vypůjčit na kratší či delší dobu.

Šetřete čas i peníze. Karta CityPASS zahrnuje vstup do CN Tower, Casa Loma, Royal Ontario Museum, Ripley’s Aquarium a buď do torontské zoo, nebo do Ontario Science Centre. Ušetříte tak přibližně 38 procent vstupného a díky kartě se také většinou vyhnete frontám. Zakoupit ji můžete online na www.citypass.com nebo u jednotlivých atrakcí.

Festivaly. Toronto je vyhlášené svými festivaly, které se tu konají po celý rok (viz str. 105). Film, hudba, jídlo, životní styl, sport, to vše a mnoho dalšího je oslavováno během mnoha živých akcí. Před návštěvou města si prostudujte kalendář a na některý z festivalů určitě zavítejte.

Daň z obratu a zvyklosti při placení spropitného. U většiny maloobchodního zboží počítejte se třináctiprocentní daní, u ubytování ještě o 4 procenta vyšší. Pokud jste v restauraci nadmíru spokojeni s obsluhou, zvažte spropitné ve výši 15 až 20 procent.

V tržnici St Lawrence Market se prodává čerstvé ovoce a zelenina

Stravování

Obyvatelé Toronta pocházející z nejrůznějších kultur zapříčinili velkou pestrost zdejší kuchyně. Nekonečná nabídka sahá od autentických chilských empanadas po singapurskou polévku s rýžovými nudlemi.

Torontská scéna přitahuje šéfkuchaře z celého světa a neustále se rozvíjí. Každý týden přibývají ve městě nové restaurace. U většiny jídelních lístků hrají hlavní roli místní suroviny včetně masa, ovoce a zeleniny. Ceny jsou natolik rozmanité, že si zde každý najde něco podle svých možností.

Místní kuchyně

Kromě hranolek politých masovou šťávou a posypaných kousky sýra zvaných poutine a dezertů utopených v javorovém sirupu nemá kanadská kuchyně žádný charakteristický rys, podle něhož by se dala bezpečně určit. Důvodem je pravděpodobně fakt, že Kanada, a zvláště Toronto, je domovem velmi rozmanité směsice obyvatel, kteří si s sebou přinesli své kulinářské zkušenosti z celého světa.

Každý hladový obyvatel či návštěvník Toronta si může kdykoli vybírat z nabídky sahající od kubánského sendviče prodávaného z pojízdného stánku v Downtownu přes misku korejské rýže v lidových jídelnách Koreatownu po vybrané portugalské mořské plody podávané ve čtvrti Little Portugal.

K dostání je i italská pizza, japonské sushi a mexické tacos či americké steaky, čínské knedlíčky dim sum, indické curry i řecký gyros.

Paleta chutí je bohatá, celou torontskou kuchyňskou scénu však spojuje používání co nejčerstvějších surovin, z nichž mnohé pocházejí z okruhu několika set kilometrů okolo města. Ekologicky získávané bio mořské plody, ryby, maso a zelenina jsou pro torontské kuchaře při sestavování jídelního lístku stejně důležité jako kreativita a smysl pro překvapení.

Všudypřítomné jsou pochopitelně typické burgery, sendviče a těstoviny a ani vegetariáni a vegani nebudou mít ve městě problém najít si pro sebe něco podle své chuti. Často jsou v nabídce i pokrmy neobsahující lepek či mléčné výrobky nebo menší dětské porce.

V celé zemi je velmi oblíbený tzv. brunch a výjimkou není pochopitelně ani Toronto. Často se podává pouze o víkendech v době od 10.00 do 14.00 hodin jako jakési propojení snídaně s obědem – jídlo se pomalu vychutnává, nejlépe ve společnosti dobrých přátel. Nejoblíbenější nabídkou jsou vejce Benedikt, po nichž následuje libovolná kombinace různých snídaňových a obědových položek. Ke klasickým místům, kde si můžete dopřát sytý brunch, patří nejstarší torontská restaurace The Senator (viz str. 90), jejíž počátky sahají až do roku 1836.

I nápoje jsou nabízeny v klasických i vysoce kreativních formách – od jednodruhové bio kávy přes asijské perlivé čaje a koktejly ochucené bylinkami po místní řemeslná piva. Ve městě se také hojně podává víno z Niagarského poloostrova, největšího kanadského vinařského regionu rozkládajícího se jen několik hodin jízdy od Toronta.

Kde se najíst