Ideální trasy pro...

Milovníky přírody

Ponořte se do zeleně národního parku na ostrově Mljet (trasa 8), kde si také můžete půjčit jízdní kolo. Stezky na ostrově Lokrum vedou přes botanickou zahradu a okolo laguny s mořskou vodou (trasa 6).

Obdivovatele výhledů

Procházka po městských hradbách (trasa 1) je téměř povinná. Za krásným výhledem se nechte lanovkou vyvézt na horu Srđ (trasa 4). Zamiřte do Lapadu (trasa 5), odkud se vám otevře výhled na Elafitské ostrovy.

Ty, kteří chtějí uniknout davům

Nasedněte na loď, svezte se do malebného Cavtatu (trasa 9) a vydejte se na procházku po poloostrově. Zajeďte si do letoviska Zaton (trasa 10), ležícího při cestě do Trstena, a vychutnejte si oběd na břehu moře.

Gurmány

Vydejte se do obce Mali Ston (trasa 10) za údajně nejlepšími ústřicemi v Chorvatsku. Vyrazte na celodenní výlet na Korčulu (trasa 11) a ochutnejte vynikající místní vína.

Znalce historie

Při cestě Starým Městem (trasa 2) budete ze všech stran obklopeni nádherně zachovalou renesanční architekturou. Po prohlídce historických městských hradeb (trasa 1) si zajděte k pevnosti Lovrijenac.

Zájemce o Návštěvu ostrovů

Vyberte si mezi krátkou vyjížďkou na Lokrum (trasa 6), delším výletem na Elafitské ostrovy (trasa 7) nebo na Mjlet (trasa 8). Chcete-li se vydat ještě dál, přenocujte na ostrově Korčula (trasa 11).

Plážové nadšence

Proplétejte se mezi skalami a projděte se po oblázkových plážích ve čtvrtích Lapad a Babin Kuk (trasa 5). Banje (trasa 4) je městská pláž s nádherným výhledem na starý přístav.

Ty, kteří touží poznat pouliční život

Připojte se k davu na hlavní třídě Stradun (trasa 2) a v maličkých podnicích namačkaných v uličkách vedoucích na ulici Prijeko (trasa 3) nasajte živou místní atmosféru.

Úvod

Seznamte se s místopisem Dubrovníku a jeho okolí, kulturou a místními zvyky. Nahlédněte do tajů zdejší kuchyně a historie. Nechte si poradit, kam zajít za zábavou a na nákupy.

Malebný dubrovnický přístav

Objevte Dubrovník

Za pohádkovou fasádou středověkých hradeb Dubrovníku se skrývá město nepřeberných krás. Je stejně okouzlující, jako když ho před dvěma staletími poprvé spatřil George Gordon Byron a nazval ho „perlou Jadranu“.

Bývalá městská Republika Dubrovník leží na jednom z nejdramatičtějších míst dalmatského pobřeží, omývaném temně modrými vodami Jaderského moře. Dubrovník býval významným námořním přístavem, jenž díky několika staletím dlouhého pozorování nepřátel a důmyslného spojení diplomacie a robustního opevnění získal nezávislého ducha, kterého můžete cítit i dnes. Přístav je také zapsán v seznamu světového dědictví UNESCO.

Za středověkými hradbami se skrývají mramorem dlážděné ulice, lemované domy se zelenými okenicemi. Dvě nejpůsobivější stavby – Rektorský palác a palác Sponza – přežily v roce 1667 hrozivé zemětřesení, které zničilo většinu benátsko-gotické a renesanční architektury. Další rána dopadla na nově vystavěné barokní město v roce 1991, kdy armády Srbska a Černé Hory během občanské války v Jugoslávii obléhaly Dubrovník. Město však bylo pozoruhodnou rychlostí obnoveno a s výjimkou nových terakotových střech nenese po neblahých událostech téměř žádné stopy.

Dnes jeho ulice obléhají pouze davy cestujících připlouvajících na zaoceánských lodích či přijíždějících autobusy. Večer pak přebírají vládu nad městem místní scházející se u stolků v kavárnách. Vlahé letní večery mají kouzelnou atmosféru protknutou tóny nesoucími se z historických budov, kde se pořádají koncerty klasické hudby. V bezpočtu restaurací pod širým nebem si hosté pochutnávají na čerstvých rybách a mořských plodech, aby pak příjemně nasyceni zamířili do některého z barů v úzkých uličkách okolo Stradunu.

Poloha a uspořádání

Dubrovník leží na jihovýchodním cípu Chorvatska, pouhých 37 kilometrů od hranic s Černou Horou. Jeho severní stranu obklopují nehostinně vyhlížející hory, které ostře kontrastují s výraznou modří Jadranu. Severozápadně od města se nacházejí Elafitské ostrovy a ostrov Mljet, za nimiž se rozkládají úrodné vinice a vesnice na poloostrově Pelješac.

Dubrovník

Pro většinu návštěvníků je hlavním lákadlem Staré Město, které však zaujímá jen malou část Dubrovníku. Východně od něj, v okolí Pločské brány, shlížejí na pobřeží a městskou pláž majestátní hotely. Směrem na západ se podél břehů rozkládá gružský přístav, na jihu pak leží poloostrovy Lapad a Babin Kuk. Na těchto poloostrovech sídlí většina hotelů zaměřujících se na rodinnou rekreaci. Gruž, Lapad i Babin Kuk jsou se Starým Městem, které je určeno výhradně pro pěší, spojeny autobusovou sítí. V pravidelných čtvrthodinových intervalech vyplouvají z přístavu ve Starém Městě lodě k nevelkému ostrovu Lokrum, kde můžete nahlédnout do budovy kláštera, smočit se ve slaném jezeře, prohlédnout si botanickou zahradu nebo si odpočinout na skalnaté pláži.

Jednodenní výlety z Dubrovníku

Dubrovník je dobrým výchozím bodem pro návštěvu nedalekých ostrovů a vesnic. Z gružského přístavu vyplouvají pravidelně trajekty a katamarány k ostrovu Mljet a k Elafitským ostrovům, tvořeným ostrovy Lopud, Šipan a Koločep. O něco dále leží ostrov Korčula, jehož prohlídku lze spojit s výletem do obce Mali Ston na poloostrově Pelješac, kde můžete ochutnat tamní vyhlášené ústřice.

Jižně od Dubrovníku vybíhá do moře poloostrov, na němž se rozkládá městečko Cavtat. Dostat se sem můžete lodí nebo autobusem. Tato oblast se nazývá Konavle a leží na hranicích s Černou Horou. Zdejší kopce a údolí jsou pokryté vinicemi a protkané sítí cyklostezek.

Za hranicemi Dubrovníku

V Dubrovníku najdete mnoho cestovních kanceláří nabízejících celodenní výlety na území jednoho ze dvou sousedních států. Do Mostaru v Bosně a Hercegovině se z města dostanete asi po dvou hodinách jízdy. Ještě kratší cesta vás čeká při návštěvě malebné vesnice Kotor v Černé Hoře. Do severněji položeného Splitu se podél jaderského pobřeží dostanete autobusem asi za čtyři hodiny.

Historie

Dubrovník má za sebou fascinující historii. Stopy po prvním osídlení pocházejí už ze 6. století. V průběhu staletí patřilo jeho území Byzanci, Benátčanům, Uhrám či Francouzům. První zmínka o Republice Dubrovník pochází z roku 1181. Do 16. století se městu podařilo vybudovat silné obchodní loďstvo čítající více než dvě stovky lodí, které zajížděly do všech koutů tehdy známého světa. V 17. století začala během vzestupu Anglie a Nizozemska jeho síla upadat a po Napoleonově vpádu republika v roce 1808 zanikla.

Když se na území bývalé Jugoslávie rozhořela válka mezi Chorvaty a Srby, dostal se Dubrovník v říjnu 1991 do obležení. Gružský přístav a letiště byly zničeny a Staré Město bylo cílem minometné palby. V Dubrovníku bylo zabito téměř 100 civilistů a bylo poničeno mnoho budov. Díky rychlé rekonstrukci se však město mohlo brzy opět pyšnit svou krásou.

Umění a architektura

15. a 16. století byla pro republiku obdobím prosperity, během něhož vzkvétaly obchod i umění. Ačkoli nejsou dubrovničtí umělci mimo území Chorvatska příliš známí, zdejší malíři vytvořili spoustu zajímavých uměleckých děl. Velká část z nich však byla zničena během zemětřesení a požáru v roce 1667. Mezi obrazy, které se dochovaly, patří tři díla Nikoly Božidareviće (1464–1517) nacházející se v dominikánském klášterním muzeu, kde je také vystaven Kristův křest od Lovra Dobričeviće (1420–78). Jeho portrét sv. Blažeje je uložen ve františkánském klášteře. Polyptych sv. Blažeje najdete v kostele na pláži Danče. Další Kristův křest, tentokrát od Mihajla Hamziće (zemřel okolo roku 1518), je vystaven v Rektorském paláci.

V období italské renesance vzkvétala pod dohledem Florenťana Michelozza Michelozzi i místní architektura. Právě v 15. století byly vybudovány a vyzdobeny některé z nejkrásnějších staveb Dubrovníku. Většina z nich však byla poničena zemětřesením a následně přestavěna v barokním slohu, který dnes ve Starém Městě dominuje.

Podnebí

Průměrné teploty se v zimě (od listopadu do února) pohybují mezi 8 až 12 °C, v dubnu, květnu a říjnu mezi 14 až 18 °C, v červnu a září mezi 21 až 22 °C a v červenci a srpnu mezi 24 až 25 °C. Letní maxima však mohou dosahovat až 30 °C. Nejlepším obdobím pro návštěvu Dubrovníku jsou měsíce květen, červen, září a říjen. Počasí v té době bývá většinou slunečné a moře je na podzim stále příjemně teplé. Ve městě je méně turistů, snadněji najdete ubytování a letenky bývají levnější. Dubrovník může být krásný i za jasného zimního dne, zvláště pak v prosinci, kdy se ve městě konají vánoční trhy. V zimě však často prší a fouká vítr a letecké společnosti omezují počet letů. Mnoho restaurací a hotelů je zavřených a dopravu na ostrovy zajišťuje jen velmi málo lodí.

Obyvatelstvo

V Dubrovníku žije přibližně 43 tisíc obyvatel. Naprostou většinu tvoří Chorvaté, menší skupiny pak muslimové a Srbové. Žije zde i nepříliš početná židovská komunita. V posledních letech se do Dubrovníku přistěhovala řada lidí s chorvatskými kořeny, kteří si zde otevírají vlastní podniky. Do města se také vrátilo mnoho původních obyvatel, kteří odtud odešli během válečného konfliktu v 90. letech minulého století. Dubrovník se z velké části zaměřuje na turistický ruch. Proto zde žije spousta mladých lidí, kteří se živí prací v barech, obchodech a restauracích.

Lidé a zvyky

Obyvatelé Dalmácie často připomínají své italské sousedy – především svým chováním a přístupem k módě. Mají dokonce i vlastní verzi italské passeggiaty (chůze), které říkají džir. Po skončení pracovního dne se ležérním tempem toulají po hlavní třídě Stradun a rádi se zastaví, aby si vypili šálek kávy a aby se pokochali pozorováním okolního ruchu.

Na rozdíl od svých italských kolegů však zdejší provozovatelé obchodů a restaurací mívají otevřeno po celý den. Pondělí a úterý jsou dny, kdy má zavřeno většina muzeí. Městské hradby jsou ovšem přístupné každý den.

Náboženství

Chorvatsko je převážně římskokatolická země. V roce 1991, bezprostředně po vyhlášení nezávislosti, návštěvnost bohoslužeb výrazně vzrostla. Od té doby neustále klesá. Mezi místními je však stále patrné velké nadšení pro náboženské slavnosti, které se během roku konají.

Příslušnost ke katolické církvi je hlavním odlišujícím znakem Chorvatů mezi národy bývalé Jugoslávie. Za vlády prezidenta Tita nebylo praktikování víry právě žádoucí, aby se zabránilo národnostním třenicím, které často rozněcovalo.

Turistický ruch

Turistický ruch je hlavním pilířem místní ekonomiky a každým rokem sílí. Neutuchající nárůst počtu zaoceánských lodí a zájezdových autobusů však znamená, že po většinu léta jsou ulice přeplněné.

Lidé, zejména mladší generace, kteří pracují v oblasti turistického ruchu, mluví většinou velmi dobře anglicky.

Politika a ekonomika

Od doby, kdy Chorvatsko v roce 2013 vstoupilo do EU, jeho ekonomika klesá. V zemi totiž nevzniká moc podniků s jiným zaměřením, než je cestovní ruch. Zdejší nákladný a byrokraticky řízený veřejný sektor odčerpává peníze z národního hospodářství. Chorvatská vláda nicméně zavádí nápravu jen velmi pozvolna.

Současným chorvatským předsedou vlády je Andrej Plenković, vůdce konzervativní středopravé Chorvatské demokratické unie (HDZ). V čele státu stojí prezidentka Kolinda Grabar-Kitarovićová, první žena zastávající tento post. Levicově orientovaný Andro Vlahušić, který do roku 2017 působil jako starosta Dubrovníku, prohlásil, že ho znepokojuje skutečnost, že je jeho město pro místní obyvatele příliš drahé. Během svého funkčního období zavedl řadu programů, které měly nalákat mladé absolventy, aby se po studiích vraceli zpět do města. Jeho nástupce Mato Franković z konzervativní strany HDZ udělal radikální rozhodnutí, týkající se drastického snížení počtu turistů, kteří se za den dostanou do opevněné části města. Nyní se jich za hradby dostane maximálně 8 000. Existují však i plány na další snížení tohoto počtu, a to až na 4 000.

Pohled z městských hradeb

Únorové slavnosti

Nemusíte se v Dubrovníku zdržet příliš dlouho, abyste zaznamenali, že hlavním patronem města je svatý Blažej (Sveti Vlaho). Nejenže je vyobrazen nad Pilskou i Pločskou branou, které označují vstup do města, ale je mu zasvěcen i místní kostel a jeho ostatky jsou uloženy v pokladnici zdejší katedrály. Velkolepé oslavy tohoto arménského biskupa, který ve 3. století zemřel mučednickou smrtí, se konají vždy na začátku února, a projasňují tak jinak pochmurný měsíc. Dvoudenní slavnosti přilákají do ulic Starého Města tisíce lidí. Budovy pokryjí vlajky a prapory, lidé opráší národní kroje a všichni se s radostí vrhnou do víru hudby, tance a hodování.

Tím ale oslavy nekončí. V závislosti na termínu Velikonoc se v průběhu února koná také masopust, což znamená ještě více hudby, tance a všeobecného veselí.

Trajektem na ostrov Korčula

Při návštěvě Dubrovníku si nenechte ujít:

Procházku po městských hradbách. Nahlédněte do každodenního života Starého Města a při procházce po velkolepém středověkém opevnění vstřebávejte místní historii (viz str. 28).

Večerní sklenku v baru Buža. Vychutnejte si západ slunce a skvělý drink v jednoduchém malém baru na útesu pod městskými hradbami (viz str. 45).

Výstup na horu Srđ. Z této hory tyčící se nad Dubrovníkem se otevírá nádherný výhled nejen na město, ale i na okolní přírodu a přilehlé pobřeží. Můžete se svézt lanovkou, pustit se do hodinového výstupu nebo obě možnosti zkombinovat (viz str. 50).

Ochutnávku „nejlepších ústřic na světě“. Ústřice z nedaleké vesnice Mali Ston získaly toto uznání v roce 1936 na světové obchodní výstavě v Londýně. I když jde možná o poněkud přehnané tvrzení, místní ústřice jsou rozhodně lahůdkou. Najdete je na mnoha jídelních lístcích po celém Dubrovníku, ale i ve městě Ston na poloostrově Pelješac (viz str. 76).

Objevování nedávné historie. Vynikající galerie War Photo Limited nabízí prohlídku stálé expozice fotografií zachycujících balkánský konflikt i krátkodobých výstav válečných snímků z celého světa (viz str. 43).

Únik za hranice města. Ze starého přístavu se vydejte na patnáctiminutovou cestu lodí na ostrov Lokrum, kde se můžete toulat po zalesněných stezkách a v botanické zahradě, osvěžit se v laguně se slanou vodou nebo si zaplavat podél skal (viz str. 56).

Sledování západu slunce z parku Orsula. Jižně od města se nachází amfiteátr, kde se pravidelně odehrává letní hudební festival Orsuladanja. Nemusíte však čekat na festival – i po zbytek roku se odtud dá sledovat fascinující západ slunce nad starým přístavem (viz str. 21).

Pohled na Dubrovník

Nedaleké město Korčula

Užitečné tipy:

Stradun na vrcholu sezony. Na vrcholu léta, kdy u břehů vypustí své pasažéry až šest zámořských lodí, se Stradun může proměnit v pomalu se pohybující masu lidských těl. Tehdy nastává ta pravá chvíle k prozkoumání tišší části města nebo některého z ostrovů. Okolo čtvrté hodiny odpolední budou turisté zpátky na palubě a vy se můžete klině projít městem nebo se zastavit na šálek kávy.

Dubrovnik Card. Pokud se ve městě zdržíte déle než den a chystáte se na prohlídku některých památek, vyplatí se vám investice do Dubrovnik Card. Turistická karta zahrnuje vstup do většiny turisticky zajímavých míst – včetně hradeb –, bezplatnou autobusovou dopravu a slevy v restauracích.

Gružský trh. Největší a nejautentičtější dubrovnický trh s potravinami se koná každé ráno nedaleko trajektového přístavu Jadrolinja. Je plný života a místních obyvatel, kteří zde nakupují čerstvé suroviny. Menší denní trh se koná také na Gundulićově náměstí ve Starém Městě. Poté, co si zde brzy ráno nakoupí místní, je však především atrakcí pro turisty.

Pořiďte si boty do vody. Na několika ostrovech poblíž Dubrovníku sice najdete písčité pláže, většina pláží v okolí města je však oblázková nebo kamenitá. Máte-li citlivá chodidla, budete se asi cítit lépe v ochranné obuvi. Pokud si s sebou boty do vody nepřivezete z domova, bez problémů je seženete v místních obchodech.

Vydejte se na ostrovy. Lodí, trajektem nebo katamaránem se snadno dostanete na nedaleké ostrovy, například na Mljet, Elafitské souostroví nebo na Korčulu.

Doprava v Dubrovníku. V Dubrovníku se vyplatí využívat MHD, neboť autem ani taxíkem se do pěší zóny, pokrývající celé Staré Město, nedostanete. Turisté nejvíce jezdí linkou č. 4, která spojuje Pilskou bránu v centru s městskými plážemi, a linkou č. 1, jež staví přístavu Gruž, u autobusového nádraží a u Mariny).

Ztraťte se v uličkách. Staré Město je plné spletitých úzkých uliček, které vás mohou zavést na květinami zarostlé dvory ukryté pod kamennými arkádami. Je radost se tu jen tak potulovat a všímat si mnoha nenápadných architektonických detailů.

Letní festival. Na vrcholu sezony během šesti týdnů července a srpna naplní večer co večer ulice Starého Města letní festival. V tu dobu bývá město skutečně přeplněné a ubytování je třeba si rezervovat s velkým předstihem – podívaná však určitě stojí za to.

Těstoviny s humrem

Stravování

Dubrovník se může pochlubit nečekaně velkým počtem restaurací nabízejících lákavý výběr čerstvých ryb, mořských plodů a šťavnatého masa. V uzoučkých uličkách na vás čeká nejedno kulinářské překvapení.

Rostoucí počet okružních plaveb zapříčinil, že jsou ceny v dubrovnických restauracích o poznání vyšší než ve zbytku Chorvatska. Některé restaurace na turisticky exponovaných místech také využívají toho, že své hosty už znovu neuvidí. Zvýšený příliv turistů však současně přiměl restauratéry, aby svou nabídku přiblížili moderním kulinářským trendům. Tradiční dalmatské pokrmy jsou tak často doplněny o suroviny z celého světa.

Místní kuchyně

V dubrovnické kuchyni je jasně patrný vliv italské kuchyně. Najdete zde nepřeberné množství pokrmů s těstovinami a rýží. Hlavními surovinami jsou však ryby a mořské plody, které připravuje naprostá většina restaurací – dokonce i některé pizzerie. Ryba se chorvatsky řekne riba a mezi nabízenými druhy najdete téměř vše od pražmy (orada), parmice nachové (trilja) a růžichy (arbun) po skromnější makrelu (skuše), sardinky (srdele) či ančovičky (inćuni). Ty jsou často připravované na grilu a podávané se zeleninovým salátem.

Mořské plody

Čelní místo na dubrovnických jídelních lístcích zaujímají korýši (školjke), včetně mušlí, které poněkud matou dvojím označením – mušule a dagnje – krevet (račiće) a drobných humrů (škampi). Často narazíte na mušule na buzaru nebo bouzara, což jsou mušle povařené s vínem, petrželkou, česnekem a se strouhankou, někdy také s rajčaty. Většina restaurací nabízí olihně (lignji) a chobotnice (hobotnica) připravované na mnoho různých způsobů: smažené (prigani nebo pržene), grilované (na žaru) nebo plněné (punjeni). K nejoblíbenějším jídlům patří jednoduchý salát z chobotnice s česnekem a olivovým olejem.

Na luxusnějších jídelníčcích můžete vidět i humra (jastog) nebo ústřice (oštrige): humra najdete převážně na ostrově Mljet, ústřice na pobřeží v okolí Stonu a Malého Stonu, kde jsou uměle chovány.

Maso

Zoufalství nemusí propadat ani milovníci masa. Kromě uzené dalmatské šunky (dalmatinski pršut), která se obvykle objevuje mezi předkrmy, jsou v nabídce často kuřecí prsa (pileća prsa) či kuřecí plátky (pileći file), vepřové kotlety (svinjski kutlet), steaky (označované jednoduše jako biftek) a obložené talíře s grilovaným masem.

Na několika přilehlých ostrůvcích se restaurace specializují na přípravu masa ispod peke – pod litinovým poklopem zasypaným horkými uhlíky. Suroviny se pečou velmi pozvolna a uchovávají si spoustu šťávy. Pomocí litinového poklopu se připravuje také dubrovnický dušený pokrm známý jako zelena menestra, syté pomalu vařené jídlo, které obsahuje uzenou šunku, klobásy, zelí a brambory.

Zelenina

Nabídka pro vegetariány není obvykle příliš pestrá, i když saláty jsou většinou čerstvé a bohaté. Zvláštní oblibě se těší salát se sýrem feta (sirom). Jídelníček často zahrnuje i těstoviny s rajčatovou omáčkou bez masa. Čerstvá zelenina (svježe povrće) je sezonní a pochází z místní produkce. Běžnou přílohou bývá polenta. Často v nabídce narazíte na palačinky (palačinke) se sladkou nebo pikantní náplní. A vždy můžete samozřejmě sáhnout po pizze. Pokud však máte chuť na něco nápaditějšího, vyzkoušejte jedinou čistě vegetariánskou restauraci ve Starém Městě – Nishta (viz str. 92) severně od Stradunu.

Těstoviny a rizota

Těstoviny najdete na všech jídelníčcích. Často připomínají italská jídla z protilehlého břehu Jadranu. Na talířích plných tagliatelle či špaget se kromě tradiční rajčatové omáčky objevují i mořské plody. Omáčky bývají občas ochucené istrijskými lanýži. Stejně běžné je i rizoto (rižot nebo rižoto): rižot plodovi mora je rizoto se směsí mořských plodů, crni rižoto (černé rizoto) se připravuje z olihní a sépií, jejichž „inkoust“ obarvuje rýži na černo.

Sýry

Sladkosti

Jídelní lístek

Kde se najíst

Něco malého

Podniky

Nápoje

Oblíbený salát z chobotnice

Mořské plody

Sladkosti