Ideální trasy pro...

Nadšence do Architektury

Rytíři řádu svatého Jana jsou mimo jiné proslulí svým nezanedbatelným vlivem na architektonický vývoj Malty. O tom se ostatně můžete přesvědčit jak ve Vallettě (trasa 1), tak v Mdině (trasa 7).

Milovníky pláží

Na ostrovech najdete kamenité i písečné pláže. Ty nejlepší jsou na severu Malty (trasa 9) a na ostrově Gozo (trasa 11), kde se rozkládá i okouzlující záliv Ramla Bay.

Příznivce výhledů

Nejlepší výhledy na pobřeží se nabízejí v okolí Dingli (trasa 7), u Velkého přístavu ve Vallettě (trasa 1) a od jeskyně Calypso’s Cave na ostrově Gozo (trasa 11).

Ty, kdo chtějí poznat všechny ostrovy

Maltské souostroví je tvořeno třemi hlavními ostrovy. Přeplavíte-li se na ostrov Comino (trasa 12), můžete si zaplavat v Modré laguně, nebo se vydejte na ostrov Gozo, kde si lze dopřát dobrou večeři (trasa 11).

Návštěvníky trhů

Ve většině maltských městeček se každý týden konají trhy. Mezi nejoblíbenější patří každodenní trh na Merchants Street ve Vallettě (trasa 1) a nedělní rybí trh v přístavu Marsaxlokk (trasa 5).

Obdivovatele chrámů

Chrámy dokumentují sedm tisíc let zdejší historie – včetně nejstarších volně stojících staveb na světě. Vydejte se do oblasti chrámů (trasa 4) nebo na ostrov Gozo (trasa 11) do lokality Ggantija.

Fanoušky muzeí

Vallettě se někdy říká „maltský skanzen“ a většina nejlepších muzeí na ostrově se nachází právě zde (trasa 1), dalším vynikajícím muzeem je citadela na ostrově Gozo (trasa 10).

Pěší turisty

Jak sever (trasa 9), tak jih (trasa 5) Malty nabízejí pěkné pobřežní stezky, po kterých se můžete vydat, zatímco ostrov Gozo (trasa 11) lze celý obejít pěšky prakticky za jediný den.

Úvod

Seznamte se s geografií Malty, zdejšími zvyky a kulturou. V průvodci dále najdete informace o místní kuchyni, historii a možnostech využití volného času.

Tradiční domy a zdi ve Vallettě

Objevte Maltu

Od doby, kdy staří Řekové pojmenovali ostrov „Melitē“ (což znamená „sladký med“), uplynulo již přes 2 000 let. Časy se od té doby změnily, ale Malta zůstává perlou Středomoří dodnes.

Malta leží na křižovatce mezi Evropou, severoafrickým pobřežím a Blízkým východem a byla v centru dění během mnoha významných historických událostí. Přestože se minulost ostrova stále odráží ve zvycích a kulturním cítění dnešních obyvatel, země zažívá nový „zlatý věk“ v turismu a ekonomice vůbec.

Geografie

Malta je poměrně malá země – celé souostroví má rozlohu pouhých 316 km². Nachází se asi 90 km jižně od Sicílie a přibližně 300 km severně od Libye; je tedy jedním z nejjižnějších míst Evropy vůbec. Souostroví tvoří tři větší obydlené ostrovy: Malta, Ghawdex (Gozo) a Kemmuna (Comino) a dalších 18 neobydlených ostrovů a ostrůvků.

Zatímco mnohé z neobydlených ostrovů jsou pouze velkými skalisky v moři, jiné mají značný historický či ekologický význam. Patří mezi ně třeba ostrůvek Hagret il-general (zvaný též Fungus Rock – tedy „houbová skála“) v zálivu Dwejra Bay na ostrově Gozo, který je jedním z mála míst, kde roste parazitická rostlina cynomorium podivné (Cynomorium coccineum). Ta se používala k léčbě úplavice a impotence či k zastavení krvácení. Dalším z takových míst je ostrůvek Filfla, který lze spatřit z promenády Wied iz-Zurrieq; na něm každoročně hnízdí a vyvádí mláďata několik vzácných druhů ptáků, kromě toho zde žije endemická ještěrka maltská (Podarcis filfolensis).

Kvůli intenzivnímu slunečnímu svitu a nedostatku stálých řek a jezer se krajina ostrovů vyznačuje skalnatým a kamenitým povrchem (tvořeným zejména vápencem), terasovými poli a suchomilnou vegetací. Přestože většina lesů byla vykácena již před mnoha staletími, olivovníky, fíkovníky, citrusy, borovice, tamaryšky a rohovníky se zde vyskytují hojně a jsou často pěstovány pro své plody.

Nejvýznačnějším rysem Malty je její ostrovní charakter. Souostroví je ze všech stran obklopeno mořem a většina pláží na Maltě i na ostrovech Gozo a Comino je kamenitá. Několik krásných písečných pláží se nachází na severu Malty a dále na ostrovech Comino a Gozo – k těm vůbec nejhezčím patří pláže v zálivech Golden Bay, Ramla Bay, Ghajn Tuffieha a pláž zvaná St George’s Beach (pláž sv. Jiří).

Historie a architektura

Objevení volně stojících starobylých kamenných staveb na celém území Malty a též uprostřed ostrova Gozo datoval první maltské osadníky do doby před cca 7 000 lety. Od těch časů byl ostrov součástí téměř každé významné středomořské civilizace – tedy Féničanů, Kartaginců a Římanů ve starověku, později pak Byzantinců, Arabů, Normanů, aragonských Španělů, členů řádu rytířů sv. Jana (johanitů), Francouzů a Britů v průběhu středověku a novověku.

Díky své strategické poloze na středomořských obchodních trasách i svým přírodním přístavům se Malta v průběhu staletí mnohokrát ocitla v hledáčku zájmu různých mocností. V průběhu času získala mnoho přezdívek: například „Ostrovní pevnost“ (během většiny druhého tisíciletí) či „ošetřovna Středomoří“ (v průběhu první světové války).

Role Malty v mnoha válkách – zejména pak v konfliktu mezi křesťanským západem a muslimskými osmanskými Turky – zapříčinila vznik spousty pevností; obvod ostrovů střeží desítky hlídkových věží i celá opevněná města; nejpozoruhodnějšími z nich jsou Valletta, Mdina, Birgu, Cospicua a Senglea na Maltě, na ostrově Gozo potom Cittadella a Victoria.

Středověké město Mdina, které bylo po několik staletí hlavním městem ostrova, se pyšní nejstarší architekturou na ostrově – tedy s výjimkou chrámů a římských památek roztroušených po celém ostrově. Skutečný zlatý věk Malty v oblasti architektury nastal v době maltézského řádu, který se ostrova zmocnil v roce 1530.

Slavné barokní kostely a katedrály (v evropském architektonickém stylu s velmi zdobnými detaily) byly vybudovány během období vlády johanitů na ostrově. V této době bylo postaveno také současné hlavní město Valletta, stejně jako opevnění obklopující městečko Birgu; dále všechny strážní věže okolo obvodu ostrova a mnoho dalších významných budov – jako například Sacra Infermeria (Středomořské konferenční centrum) nebo Velmistrovský palác. Obě tyto budovy najdete ve Vallettě. Britové pak na ostrově také zanechali své stopy – mimo jiné postavili například kasárna v obcích Pembroke a Mtarfa.

V roce 1964 se Malta stala nezávislým státem, zůstala však součástí Commonwealthu; o deset let později byla prohlášena republikou. V roce 2004 se země stala členským státem Evropské unie a v roce 2008 se připojila k eurozóně.

V současnosti je Malta hodně urbanizovaným ostrovem, s množstvím hotelů a dalších ubytovacích kapacit, které dotvářejí panorama největších měst. Nejvýznamnějšími architektonickými prvky tohoto století je rekonstruovaný vjezd do Valletty (Městská brána), nová budova parlamentu a divadlo Pjazza Teatru Rjal (postavené na ruinách budovy Královské opery, která byla zničena při bombardování během druhé světové války). Pod výše jmenovanými stavbami je podepsán známý italský architekt Renzo Piano.

Podnebí

Malta je proslulá tím, že je prý ostrovem „300 slunečných dnů v roce“. Zdejší zimy jsou mírné a teploty jen zřídkakdy klesají pod bod mrazu. Léta však bývají poměrně horká, teploměr v červnu, červenci, srpnu a září často zaznamená teploty přesahující 30 °C. Podzim a jaro bývají na Maltě poměrně krátkým obdobím – zpravidla jsou kratší, než jak je tomu v jiných částech kontinentu; počasí se změní ze zimního na letní či naopak během pouhých několika týdnů.

Roční průměrná relativní vlhkost na ostrově je kolem 73 %. Spolu s letními vedry činí z Malty ideální místo pro pěstování hroznů a oliv, ale i dalších plodin. Úroveň vlhkosti obvykle v průběhu letních měsíců klesá na 65 %, během zimních měsíců naopak roste až na 78 %.

Teploty v létě však mohou být pro seniory a malé děti někdy až příliš vysoké – nejlepší dobou k návštěvě je proto období od poloviny května do poloviny června a poté od poloviny října do poloviny listopadu. Pro návštěvníky, kteří se chtějí na Maltě především opalovat, jsou ovšem nejlepšími měsíci červenec a srpen – ale pozor: může být až příliš horko na to, aby se vám chtělo pouštět se i do nějakých jiných aktivit.

Obyvatelstvo

Na Maltě žije přibližně 460 000 obyvatel, z toho asi 10 % tvoří přistěhovalci cizího původu. Každý rok na ostrov zavítá v průměru 1,5 milionu turistů, což je vzhledem k jeho velikosti docela hodně.

Většinu obyvatel tvoří římští katolíci. Na souostroví je celkem 360 kostelů a tradičně se zde slaví mnoho náboženských svátků. Nacházejí se zde však i protestantské, muslimské, židovské či buddhistické komunity.

Od 70. let 20. století se na ostrov přistěhovalo poměrně velké množství občanů Spojeného království, ke kterým se později připojilo také mnoho Skandinávců a dalších Evropanů – ti se zde usadili kvůli nedávnému rozmachu zejména v odvětvích počítačových her a finančních služeb.

Ostrov – zejména ve městech jako St Julian’s, Sliema či Valletta – má kosmopolitní a multikulturní atmosféru, nejenom pokud jde o jeho obyvatele, ale i obchody, restaurace a další podniky.

Obyvatelé Malty jsou velmi hrdí na to, jak jsou srdeční a pohostinní – nedivte se proto, že když se někoho například zeptáte na cestu, budete někdy doslova „za ručičku“ dovedeni až k cíli vaší cesty.

Rodina

Rodinný život je pro Malťany dosud prioritou. Pro většinu místní populace je svatba a založení rodiny jedním z životních cílů. Většina mladých mužů a žen si najde partnera ve své vesnici či v nejbližším okolí – a velké okázalé svatební obřady oslavující začátek společné životní cesty nového páru jsou tady na denním pořádku.

Normální jsou také pravidelné velké rodinné akce. Většina Malťanů je nejspokojenější u velkého stolu, kde si mohou užívat společné jídlo se svými příbuznými. Lidé všech generací se setkávají, užívají si vzájemnou společnost a vyprávějí si. Stále zde panuje respekt ke starším lidem a jejich moudrosti – a je běžné, že nanna nebo nannu (tedy babička či dědeček, případně oba) sdílejí domácnost s mladšími generacemi rodiny.

Místní tempo

Maltské životní tempo není právě závratně rychlé. Větší městečka a města jsou centrem obchodu, kde se každý den scházejí kancelářští pracovníci i přespolní nakupující. Venkovské vesnice však zůstávají tiché a poklidné a každodenní „ruch“ se zde zpravidla řídí podle místního obchodu a kostela. Siesta, která se stále praktikuje na venkově (zpravidla od 12.00–13.00 do 15.00 či 16.00), je dnes ve většině měst již minulostí.

V létě lze trávit večery v přímořských městech a vesnicích, kde se do restaurací, barů a klubů nahrnou jak místní, tak turisté. Oblast Paceville v St Julian’s je ze všech nejpopulárnější – se stovkami zábavychtivých návštěvníků, kteří obsadí všechny zdejší bary (zejména v pondělí, ve středu, v pátek a přes víkend). Sliema a hlavní město Valletta jsou oblíbené mezi lidmi, kteří hledají spíše místo na poklidnější drink, večeři nebo příjemnou procházku. Tyto podniky si zachovávají oblibu i v zimních měsících.

Atmosféra v Paceville se přes zimu naopak trochu zklidní, nejvíce to zde žije v pátek a v sobotu večer. Totéž platí pro vinárny, zejména ve vesnicích ve vnitrozemí Malty – jmenovitě v obcích Attard, Naxxar, Lija a Birkirkara, stejně jako v tzv. Třech městech.

Většina muzeí na Maltě zavírá v 17.00 v létě i v zimě, poslední vstup bývá v 16.30. Od března do prosince však instituce zapsané na seznamu Heritage Malta Sites (www.heritagemalta.org) zavírají až v 18.00, poslední vstup je v 17.30.

Politika a ekonomika

Maltskou politickou scénu tvoří tři hlavní politické strany: Partit Laburista (labouristé), Partit Nazzjonalista (nacionalisté) a Alternattiva Demokratika (obdoba Strany zelených). Labouristická strana, která představuje středolevý proud, vyhrála v březnu 2017 volby – a zopakovala tak své vítězství z roku 2013, které následovalo po téměř 25letém období vlády nacionalistů. Z ekonomického i politického hlediska je Malta poměrně stabilní zemí – a to i přes nedostatek nerostných surovin. Země se v poslední době silně spoléhá zejména na turistický ruch.

Malta je také členským státem Evropské unie (od roku 2004), součástí eurozóny (od roku 2008) a členskou zemí Schengenské dohody (od roku 2007). Malta získala nezávislost na Velké Británii v roce 1964. O 10 let později, v roce 1974, se stala republikou, dodnes je ale součástí Commonwealthu. Je rovněž členským státem Unie pro Středomoří (od založení této organizace v roce 2008) a OSN (od roku 1964).

Výlet lodí okolo ostrova Gozo zpravidla zahrnuje i koupání v místních azurových vodách

Důležité je udržovat se v chladu

Pečlivě udržované zahrady Upper Barrakka Gardens

Při návštěvě Malty si nenechte ujít

Ochutnání ftiry z pekárny Maxokk. Oblíbeným místním pečivem je ftira. Můžete ji ochutnat v malé pekárně Maxokk v Naduru na ostrově Gozo (www.maxokkbakery.com).

Výlet do zahrad Upper Barrakka Gardens. Horní zahrady Barrakka ve Vallettě patří k nejkrásnějším památkám britské koloniální vlády na Maltě. Je z nich působivý výhled na majestátní přístav Grand Harbour (viz str. 35).

Dát si te fit-tazza. Navštivte některý vesnický bar či hudební klub a objednejte si čaj ve sklenici. Je to stará tradice, kterou dodržují dokonce i mladí lidé – zejména po dlouhém nočním tahu.

Dopřát si pastizzi. K čaji te fit-tazza sink si dejte lahodné pastizzi – křehké pečené taštičky ve tvaru kosočtverce obvykle plněné hrachovou pastou nebo sýrem ricotta (viz str. 16).

Návštěvu festy. Každá vesnice na Maltě má alespoň jednoho svatého patrona – a celá vesnice se jednou ročně sejde, aby si tohoto patrona připomněla. Většinou se takové oslavy odehrávají v létě. Kde se právě chystají další, zjistíte na www.visitmalta.com (viz str. 36).

Návštěvu blešího trhu v Birgu. Každé nedělní ráno se koná bleší trh v Birgu (na náměstí Triq San Gimdu). Najdete zde kdeco – od memorabilií z 2. světové války přes starožitné hračky až po nejrůznější veteš (viz str. 18).

Návštěvu Modré laguny. Toto místo na ostrově Comino je jednou z nejpozoruhodnějších pláží na světě, která nepřestává ohromovat návštěvníky z řad místních i turistů (viz str. 80).

Prohlídku katedrály sv. Jana. Rytíři Řádu svatého Jana věnovali Bohu a ostrovu okázalý pozlacený a mramorový interiér katedrály sv. Jana. Podlaha katedrály bývá označována za tu nejkrásnější na světě a málokdo si troufne toto tvrzení zpochybnit (viz str. 30).

Zátoka Ramla Bay na severním pobřeží Malty

Užitečné tipy

Hop-on, hop-off. Tzv. Hop-on, Hop-off Malta Bus Tours (tedy výlety autobusem, z něhož si můžete kdekoli vystoupit a potom zase do dalšího autobusu nastoupit a pokračovat v cestě) jezdí na Maltě po dvou různých trasách: po Červené trase, která vás zavede na jih, a po Modré trase, která míří na sever ostrova; pak je zde ještě také Zelená trasa na ostrově Gozo. Všechny autobusy zastavují u většiny významnějších památek po celém ostrově – a využít jejich služeb se rozhodně vyplatí. Více informací najdete na www.getyourguide.com nebo na www.maltasightseeing.com.

Hypogeum. Hypogeum Hal-Saflieni, pocházející z doby před pěti tisíci lety, je jednou z nejstarších podzemních staveb na světě. Vstupenky do hypogea se prodávají rychle a bývá vyprodáno na celé měsíce dopředu – proto si raději rezervujte svůj lístek na www.heritagemalta.org, jakmile to půjde.

Horko. Vzhledem k tomu, že teploty v letních měsících občas přesahují i 40 °C, je důležité se na horko připravit. Opalovací krém je nezbytný, ať už se chystáte na pláž, nebo na nákupy či prohlídku památek; stejně tak je nutností pokrývka hlavy, vějíř a láhev studené vody. Pokud míříte na pláž, hodí se i slunečník.

Komáři. Mějte vždy (po celý rok) po ruce repelent odpuzující hmyz – na Maltě je poměrně hodně komárů. Pokud vás už komáři poštípou, naneste na štípance gel, který zabrání dalšímu svědění. Pokud se místo zanítí, navštivte lékárnu.

Návštěva kostelů. Do většiny kostelů vás nepustí, pokud nemáte odpovídající oblečení. Kraťasy jsou obvykle tolerovány, pokud nejsou až příliš krátké. Tílka bez rukávů však rozhodně vhodná nejsou, proto s sebou pro případ návštěvy kostela noste šátek, kterým si můžete zahalit ramena.

Doprava po ostrově. Jedna jízda autobusem stojí v zimě 1,50 €, v létě 2 € a v noci 3 €; můžete si pořídit Tallinja Card Explore za 21 € (dospělí) nebo 15 € (děti). Průkaz vás opravňuje k sedmi dnům neomezeného cestování po celém ostrově (včetně nočních spojů).

Neděle. Většina obchodů má v neděli zavřeno, což se týká i supermarketů; v St Julian’s je však na řadě míst otevřeno i v neděli. Seznam lékáren otevřených v neděli najdete v nedělním vydání The Times of Malta (www.timesofmalta.com). Lékárna na maltském mezinárodním letišti je zpravidla otevřena každou neděli.

Spropitné. Spropitné pro číšníka je na Maltě běžným zvykem. Typická výše spropitného činí 10 % z celkové částky – pokud tedy není poplatek za obsluhu připočten automaticky. Spropitné pro taxikáře, kadeřnice, maséry apod. sice není „povinné“, ale bude samozřejmě vždy uvítáno.

Maltský národní pokrm – dušený králík

Stravování

300 slunečných dnů, které si ostrované každoročně užívají, je zdrojem chutných maltských surovin. Ty se využívají v receptech, které v sobě snoubí prvky středomořské a kontinentální kuchyně. Slunce prospívá i místnímu vínu.

Maltská kuchyně se podobá místnímu jazyku – obojí má pevný základ v historii ostrova a jeho kultuře, jíž kdysi dominovaly různé národy. Mnohé oblíbené maltské recepty jsou proto velice podobné receptům z jiných zemí: ze Sicílie či jiných koutů Itálie, z Anglie či Řecka. Ostrov není vyhlášený pouze svým jídlem, ale také vínem, jehož produkce sahá asi 2 000 let do historie.

Maltské jídlo nemá za cíl být rafinované ani lehké, ale výživné a vydatné. Pokud budete pozváni na jídlo místní rodinou, očekávejte velké porce a také přídavky – vizitkou dobrého hostitele je zde to, aby se jeho host cítil po jídle skutečně velmi, velmi sytý.

Místní kuchyně

Maltská strava bývá poněkud těžká, pokud jde o sacharidy – tvoří ji hlavně těstoviny, pečivo a brambory, které se různě kombinují s masem.

Králičí maso dušené s bramborami se často podává ještě se špagetami navíc. K pečenému králíkovi se jako příloha zase často servírují hranolky. Těstoviny Rigatoni Bolognese se pro změnu zapékají. Koňské maso a křepelky se rovněž považují za místní delikatesy – často se podávají se zeleninou a pečenými bramborami nebo hranolky.

Další „oporou“ maltské kuchyně jsou ryby – s mnoha druhy grilovaných, smažených či dušených úprav. Oblíbenou místní rybou je zlak nachový (nazývaný též dorado nebo mahi-mahi).

Různé části Malty jsou proslulé rozličnými pokrmy. Přístav Marsaxlokk je vyhlášený rybími restauracemi, zatímco Imgarr je nejlepší místo, kde ochutnat fenkata (králíka); můžete však zkusit i bebbux (šneky), summien (křepelky), hobż biż-żejt (maltský chléb s rajčaty, olivovým olejem, kapary a olivami), stuffat tal-fenek (dušeného králíka) a fenek moqli (smaženého králíka).

V posledních několika letech se na ostrově projevil rozmach restaurací, které se specializují na biopotraviny a místní produkty. Mnohé z nich mají v nabídce alespoň jeden vegetariánský či přímo veganský pokrm.

Kde se najíst

Restaurace na Maltě nebývají rozčleněny do různých kategorií (jako například restaurace, brasserie atd.) – jsou prostě považovány za místa, kde se lze najíst.

Místní restaurace

Většina podniků na Maltě podává alespoň jedno tradiční místní jídlo, některé se však přímo specializují pouze na místní kuchyni. Vynikající pověst mají například podniky Ta’ Kris v městečku Sliema, Gululu v St Julian’s (viz str. 38) či Dar il-Bniet v Dingli (viz str. 62). Interiér těchto podniků připomíná maltskou minulost.

Zahraniční restaurace

Zahraniční kuchyně v posledním desetiletí zaznamenaly boom – zejména čínské, italské, libanonské a japonské restaurace najdete po celém ostrově.

V mnoha maltských městech narazíte na asijské restaurace: nejoblíbenější jsou ty v St Julian’s. Pětihvězdičkové hotely mají rovněž své asijské podniky – jako například hotel Hilton (restaurace The Blue Elephant; viz str. 94) nebo Corinthia Palace Hotel & Spa (restaurace Rickshaw; viz str. 97).

Nejoblíbenější libanonskou specialitu na ostrově podávají v podniku Ali Baba v obci Gzira (Gżira) – je jí inghatt agel (tradičně připravované telecí mozečky s citronovou šťávou a škumpou), což je docela neobvyklá, ale přesto žádaná specialita.

Na výběr máte také z japonských restaurací: můžete vyzkoušet například podniky Zest (viz str. 95), Zen Sushi a SushiBa.

Pizzerie

Pojem „restaurace“ je na Maltě hodně všeobecný a zahrnuje i to, co by Italové nazvali trattoria nebo pizzeria; většina restaurací má smíšený jídelní lístek, v němž najdete ryby, těstoviny, maso, pizzu i různé polévky. I specializované podniky, jako například rybí restaurace v Marsaxlokku, mají obvykle v nabídce alespoň jedno masité jídlo, jeden vegetariánský pokrm a alespoň jeden či dva druhy pizzy.

Pokud vás však ze všeho nejvíc láká dobrá pizza, zamiřte do podniků Vecchia Napoli (viz str. 96), Sky Parks nebo La Cuccagna v městečku Sliema, do Il Mandraggio ve Vallettě nebo do Ir-Rokna v St Julian’s.

Kavárny

Bary

Nápoje

Dvěma nejoblíbenějšími nápoji na Maltě jsou pivo a víno – a ostrované jsou na své vlastní výrobky náležitě hrdí.

Cisk

Víno

Kinnie

Bajtra likér

Restaurace De Mondion

Gbejna – kořeněná sýrová dobrota

Místní sladkosti

Pastizzerie