Ideální trasy pro…

Gurmány

Reykjavík (trasa 1) je destinace pro labužníky zaměřené na severské restaurace. Mimo hlavní město si zajeďte v Bjarnarhöfnu a ochutnejte islandskou specialitu – „dobře uleželého“ žraloka (trasa 14).

Příznivce ostrovů

Navštivte ostrov Heimaey (trasa 6) ve stínu hrozivých sopek, ostrov Hrísey (trasa 11) s populací bělokurů zvyklých na lidi nebo můžete strávit noc mezi starými domky na ostrově Flatey v zálivu Breiðafjörður (trasa 13).

Milovníky hudby

Koncertní síň Harpa v Reykjavíku (trasa 3) je skutečným uměleckým dílem. Navštivte i Modrý kostel v Seyðisfjörðuru (trasa 8), o islandské lidové hudbě se můžete dozvědět více zase v Siglufjörðuru (trasa 11).

Obdivovatele zázraků přírody

U jezera Mývatn (trasa 10) se nacházejí sopky a bahenní jezírka. Vydejte se k ledovci ve Skaftafellu (trasa 7) nebo k vodopádům Gullfoss (trasa 5), Dynjandi (trasa 13) či Dettifoss (trasa 9).

Ty, kteří se rádi rozmazlují

Nejznámější geotermální bazény najdete v lázních Modrá laguna (trasa 4) a u jezera Mývatn (trasa 10). Navštivte i pivní lázně v Árskógssanduru (trasa 11).

Zájemce o vikinské ságy

Přehled o ságách získáte v muzeu v Borgarnes věnovaném osídlování ostrova (trasa 14), můžete přeplout na ostrov Drangey (trasa 12), kde trávil své vyhnanství záporný hrdina Grettir, a vikinské artefakty na vás čekají v Národním muzeu (trasa 1).

Pěší turisty

V národním parku Vatnajökull najdete nádherné trasy i na několikadenní túry ve Skaftafellu (trasa 7) a v Jökulsárgljúfuru (trasa 9). Zkušení turisté by měli zamířit na poloostrov Hornstrandir (trasa 13) nebo do vnitrozemí (trasy 15 a 16).

Obdivovatele divoké přírody

Húsavík (trasa 9) je „hlavním městem Evropy“, pokud jde o pozorování velryb. Ornitologové budou na Islandu přímo nadšeni: jistě si nenechají ujít různé druhy kachen na jezeře Mývatn (trasa 10), chaluhy ve Skeiðarársanduru (trasa 7) nebo ptačí útesy Látrabjarg (trasa 13).

Úvod

Seznamte se s geografií Islandu, zdejšími zvyky a kulturou. V průvodci dále najdete informace o islandské kuchyni, historii země a možnostech využití volného času.

Severské domy lemují jezero Tjörnin, Reykjavík

Objevte Island

Island je zemí dramatických kontrastů: místy bezútěšnou a pustou, ale zároveň nesmírně krásnou; plnou věčného ledu a sněhu a současně ohnivých erupcí; s poměrně malým hlavním městem, které ale nabízí osobitou živou kulturní scénu.

Islanďané, potomci zde kdysi usazených vikingů, které na ostrov přilákala neobsazená půda, vždy dokázali přežít díky své prozíravosti, fantazii a také zdravému rozumu. A přestože Island má dlouhou a bohatou kulturní historii, sahající až do dob ság, je to země samotná, vymodelovaná silami přírody do unikátní proměnlivé krajiny, jež vypráví nejpůsobivější příběh tohoto ostrova.

Místopis a uspořádání

Island má rozlohu 103 000 km2, je ale řídce osídlený – hustota osídlení se pohybuje kolem tří osob/km2. Díky tomu si uchovává čistou a divokou přírodu, se kterou se v jiných evropských zemích téměř nesetkáte. Skoro dvě třetiny Islanďanů žijí v hlavním městě a okolí, zhruba 5 % ve druhém největším městě Akureyri. Zbytek Islandu je prakticky prázdný – až na roztroušené farmy a malé rybářské vesničky rozeseté podél pobřeží. 62 % území Islandu je klasifikováno jako pustina: téměř celé vnitrozemí je nevlídnou a neobydlenou severskou pouští. Největší ledovec v Evropě – Vatnajökull na jihovýchodě – má rozlohu přes 8 400 km2 a pod ním ukryté sopky způsobují v okolních regionech (v případě jejich erupce) značné škody.

Island se nachází na hřebeni severního Atlantiku, kde se dvě tektonické desky tvořící zemský povrch od sebe odtrhávají a pomalu se od sebe vzdalují. Ostrov se tak doslova dělí na dvě části, přičemž „spára“ mezi deskami se každoročně zvětšuje přibližně o 2 cm. Podél velkého diagonálního zlomu, který vede z poloostrova Reykjanes na jihozápadě k sopce Krafla na severovýchodě ostrova, jsou zemětřesení a další vulkanické aktivity zcela běžné.

Z geologického hlediska je Island pouhé dítě, utvářené těmi nejmladšími horninami na Zemi. Během staletí vyvrhly sopky při erupcích obrovská lávová pole a oblaka sopečného popela vysoko do vzduchu – což znemožňovalo dočasně přístup slunečního světla a v některých letech zcela zničilo veškerou úrodu. Každý den se na Islandu odehrávají tisíce malých zemětřesení a otřesů – většina z nich je však detekovatelná pouze přesnými seizmologickými přístroji.

Přítomnost tak velké přírodní energie těsně pod zemským povrchem umožňuje nejen být svědkem úžasné síly přírody na Islandu, ale také ji slyšet a cítit.

Jak se po ostrově pohybovat

Okružní silnice (silnice č. 1) lemuje víceméně okraj ostrova (i když ne všechny fjordy zcela důsledně). Byla dokončena teprve v roce 1974: předtím byly pro stavitele silnic příliš velkou překážkou pohyblivé písky a ledovcové povodně. Po okružní silnici můžete ostrov objet i autobusem, i když počet spojů je poměrně omezený, a to hlavně v zimě. Z Reykjavíku míří na západ a na jihozápad několik tras výletních autobusů. Pro poznání celé země je však nejpohodlnější možností cestování autem – ať už vlastním nebo z půjčovny.

Trasy v tomto průvodci začínají v Reykjavíku. Dvě pěší túry a jedna příjemná cyklotrasa vám umožní poznat historii a kulturu nejenom hlavního města, ale celého Islandu – a také seznámit se s kavárnami, bary a restauracemi Reykjavíku. Poté se rozbíhají do jednotlivých částí ostrova proti směru hodinových ručiček – počínaje poloostrovem Reykjanes, kde najdete proslulou Modrou lagunu. Trasa jihozápadem prakticky kopíruje Zlatý okruh – tedy trasu výletu, který zahrnuje tři skutečné islandské „poklady“ – Þingvellir, Geysir a vodopád Gullfoss.

Pak trasy sledují obvod ostrova podél jižního pobřeží k úchvatně krásné ledovcové pustině na jihovýchodě, než dojde na průzkum východních fjordů a několik jednodenních výletů v okolí Egilsstaðiru. Poté se vydáte na sever do Húsavíku, abyste viděli velryby, a k jezeru Mývatn kvůli pozorování ptáků a bublající vulkanické činnosti – nakonec poznáte kouzlo „velkoměsta“ Akureyri. Dále trasy směřují na západ – přes historické rybářské vesničky a velké kolonie tuleňů – a po sjezdu z hlavní okružní silnice se můžete vydat do odlehlé oblasti Západních fjordů, prozkoumat mystický poloostrov Snæfellsnes a ságami opředený západ ostrova. Poslední dvě trasy vedou pustým vnitrozemím Islandu.

Historie

Norský viking Ingólfur Arnarson byl v roce 874 prvním oficiálním osadníkem na Islandu – usadil se v oblasti dnešního Reykjavíku a na dnešním náměstí Austurvöllur prý usušil své první seno; vikinskou zemědělskou usedlost a artefakty z této doby lze spatřit ve dvou vynikajících muzeích ve městě. Po něm přicházeli další vikingové a v roce 930 byl po ustanovení parlamentu (nazvaného Alþing) v podstatě utvořen na demokratických základech spravovaný národ.

Nicméně v 10. století byla země už tak přelidněná, že ji Erik Rudý opustil a vydal se do Grónska; ve 12. století byly stromy na ostrově vykáceny a Island se musel spoléhat na jiné země, pokud šlo o dovoz dřeva na palivo, stavbu lodí a také obydlí – a ve 13. století rodinné spory přivedly zemi prakticky do občanské války. Do tohoto zmatku vstoupil norský král, který se „velkoryse“ nabídl, že zmírní násilí mezi rodinami tím, že převezme nad ostrovem moc.

Kontrola nad Islandem připadla pak v roce 1397 Dánsku a situace v zemi se stále více zhoršovala. Obchodní embargo znamenalo, že Island byl zcela závislý na dánských lodích a tyto lodě často dorazily pozdě nebo nedorazily vůbec. Dokonce i samotná „vlastní půda“ se obrátila proti Islanďanům sopečnou činností – zejména ničivou erupcí sopky Laki v roce 1783, která „otrávila“ úrodu i dobytek. V okolí Kirkjubæjarklaustur na jižním pobřeží si můžete dodnes prohlédnout následky této mohutné erupce.

Život na Islandu byl nesmírně tvrdý. Teprve se zrozením hnutí za nezávislost v 19. století zasvitla nová naděje – Island se konečně dočkal 17. června 1944, kdy se stal samostatnou republikou. Náhlý vzestup země – z chudé a zaostalé na moderní a prosperující, a tím pádem i sebevědomou – nastal zejména během 2. světové války za přítomnosti amerických vojsk; ta vyvolala horečnou výstavbu a prudký hospodářský vzestup. Rostoucí rybářský průmysl také přinesl bohatství, ale i hořké sváry s Velkou Británií, když se Island snažil bránit své drahocenné tresky. Dodnes hraje rybolov v hospodářství země důležitou roli, turistický ruch ho však začíná předhánět, což je nyní posilováno také spojením Islandu a jeho krajiny s fenoménem seriálu Hra o trůny.

Podnebí

Vzhledem k poloze na okraji polárního kruhu je oceánské podnebí ostrova, ovlivňované teplým Golfským proudem a převládajícími jihozápadními větry, až překvapivě mírné. Léta bývají však obecně celkem chladná, v zemi často prší a je větrno; počasí se dramaticky mění ze dne na den, někdy dokonce z hodiny na hodinu. Na cestu si sbalte pro jistotu oblečení do každého počasí.

Kolem slunovratu 21. června se slunce pohybuje v hlavním městě pod obzorem od půlnoci zhruba do 3.00; během těchto tří hodin je země zalitá podivným magickým soumrakem. Červen až srpen jsou hlavní prázdninovou sezonou, kdy se jak počet návštěvníků, tak i ceny tradičně zvyšují. Naproti tomu v zimě je dlouho tma: kolem 21. prosince slunce vychází po 11.00 a v 15.30 už zase zapadá. Jedinou útěchou je, že od září do poloviny dubna je dost velká tma na to, abyste mohli pozorovat polární záři (viz str. 81).

O aktuálním počasí na Islandu se více dozvíte na stránkách www.vedur.is/english.

Obyvatelstvo

Populaci Islandu tvoří jen 338 000 obyvatel, z nichž dvě třetiny žijí v hlavním městě Reykjavíku a v jeho nejbližším okolí. Reykjavík rostl velmi rychle: z 5 000 obyvatel v roce 1901 až po téměř 217 000 obyvatel (včetně předměstí) v roce 2016 – touto migrací do velkých měst došlo ke změně celé islandské společnosti. Mnozí občané v důchodovém věku se narodili a vyrůstali na venkově; jejich vnuci byli ale již vychováni v „betonových lávových polích“ města.

Dlouhá historie izolace ostrova znamená, že Islanďané jsou dnes vesměs homogenní populací: ze tří čtvrtin potomci vikingů a z jedné čtvrtiny Keltů. Jsou pracovití a houževnatí a během dlouhých staletí přežili různé pohromy – jak přírodní, tak i ty způsobené lidmi. Dnes Island stojí na předních příčkách indexu životní úrovně podle OECD: Islanďané se těší nízké nezaměstnanosti, nadprůměrnému bohatství, zdraví a úrovni vzdělání společnosti a rovněž velmi nízkému znečištění ovzduší. Průměrná délka života v zemi dosahuje úžasných 83 let.

Po Islanďanech byla spolu s houževnatostí často vyžadována i vynalézavost a představivost, aby mohli přežít; během dějinného vývoje získali silný smysl pro komunitu. Islanďané vždy drželi pohromadě a překonávali nejrůznější protivenství, přičemž se opírali o nesmírně silnou národní identitu a kulturní dědictví, na které jsou dodnes velmi hrdí.

Místní zvyky

Ačkoliv Reykjavík je v současnosti docela velké město, stále si uchovává atmosféru maloměsta. Všichni se tu navzájem znají a provoz na hlavní nákupní třídě Laugavegur se často úplně zastaví, když řidič auta zabrzdí, aby si chvíli promluvil s přítelem, kterého si právě všiml na chodníku. Při tak malém počtu obyvatel je důležitá soudržnost: islandské plavecké bazény a lázně jsou společenskými centry, kde se lidé potkávají, aby probrali politiku, obchod, drby i špatné počasí. V každé – i té nejmenší – vesnici se také konají různé slavnosti a festivaly.

Mimo metropoli se některá města, zejména Akureyri na severu, snaží Reykjavík trochu napodobit, ale většina z nich se o to ani nepokouší. Menší města jsou tichá, kompaktní a úhledná, často to není více než skupina pestrobarevných domků kolem kostela nebo obchodu. Životní tempo je pomalé a smysl pro komunitu velmi silný. Island je celkově vzato neformální, velmi rovnostářskou a familiární společností. Všichni počínaje prezidentem se tady oslovují křestním jménem.

Island je luteránským protestantským státem s pracovitými lidmi, kteří mají značně ambivalentní postoj k alkoholu: pití uprostřed týdne se setkává spíše s nesouhlasem, ale o víkendu se množství vypitých piv i lihovin toleruje. Stravování v restauracích není záležitostí pozdního večera – restaurační kuchyně často zavírají ve 21.00 – ale víkendový brunch s přáteli je velmi populární.

Velký význam se přičítá kultuře a vzdělání. Dnes může 10 % Islanďanů říci, že jsou publikujícími autory, a v Reykjavíku najdete knihkupectví, kina, spoustu koncertních sálů a muzeí, do kterých je vstup pro osoby mladší 18 let zdarma.

Politika a ekonomika

Islandský národní parlament zvaný Alþing je jedním z nejstarších parlamentů na světě; byl založen v roce 930, krátce po osídlení ostrova vikingy. Dnes má parlament 63 poslanců, z toho 39 mužů a 24 žen, volených podle poměrného zastoupení. Volby se konají každé čtyři roky, přičemž vysoká volební účast například ve volbách v roce 2017 činila 81,2 %.

Od posledního dvacetiletí 20. století se tato země stále více dívá i mimo své břehy a přitahuje zahraniční obchodníky i návštěvníky. V poslední době však politické a ekonomické poměry na Islandu vedly k vzestupům a pádům – jako na horské dráze. Zhroucení bankovního systému během světové finanční krize v roce 2008 odhalilo, že prosperita Islandu byla vybudována na velmi zranitelném ekonomickém modelu. V roce 2009 se stala premiérkou Jóhanna Sigurðardóttir, první žena na světě v podobné funkci, která se otevřeně přiznala ke své homosexuální orientaci. Od té doby se Island postupně vrací k prosperitě, s růstem HDP v roce 2012 o 1,2 %, v roce 2015 o 4,1 % a v roce 2016 dokonce o 7,2 %.

Současná islandská politika zaznamenala skandály, při nichž odstoupily dvě po sobě jdoucí vlády. V dubnu 2016 bylo v rámci aféry tzv. Panama Papers odhaleno, že se premiér Sigmundur Gunnlaugsson ze středopravicové Progresivní strany nepřihlásil k vlastnictví jedné „offshorové“ společnosti. Po tomto zjištění byl přinucen odstoupit. V září 2017 byl po pouhých osmi měsících přinucen odejít z funkce jeho nástupce Bjarni Benediktsson z konzervativní Strany nezávislosti.

Húsavík je jedním z nejlepších míst v Evropě pro pozorování velryb

Východ slunce nad ledovými krami naplněnou lagunou Jökulsárlón

Při návštěvě Islandu si nenechte ujít:

Koupel v bazénu s geotermální vodou. Není snad nic příjemnějšího než lenošení v nádherně teplé vířivce, když kolem vás padá sníh. Modrá laguna je nejznámějším geotermálním koupalištěm na Islandu; zkuste však možná raději trochu klidnější přírodní lázně u jezera Mývatn (viz str. 76).

Pozorování polární záře. Návštěvníci přijíždějí na Island i v nejtemnějších zimních měsících jenom proto, aby mohli pozorovat úchvatnou světelnou show polární záře neboli aurora borealis (viz str. 81).

Úžas nad velrybami. Húsavík, islandské „hlavní město pozorování velryb“, se nachází u zálivu Skjálfandi, který je bohatý na plankton a malé ryby. Vyplujte na jeho hladinu ve staré dřevěné lodi a pozorujte keporkaky, jak vyskakují nad vodu a buší do hladiny ocasem (viz str. 72).

Rozšíření vědomostí o ságách. Největším přínosem Islandu světové kultuře jsou středověké ságy, které jsou plné fascinujících postav (viz str. 31).

Procházku po pláži s černým pískem. Prudké vlny se rozbíjejí o jižní pobřeží ostrova. Když se budete snažit zůstat stát rovně v silném větru, možná užasnete nad tím, že mezi vámi a Antarktidou na jižní polokouli není tímto směrem vlastně žádná pevnina (viz str. 53).

Procházku po ledovci. Místo roviny se před vámi otevře zvláštní svět ledových kotlů, hřebenů a trhlin, posypaný dávným sopečným popelem a z něj rostoucím ledovcovým mechem (viz str. 62).

Ochutnávku jehněčího či rybího masa. Čerstvé vysoce kvalitní a lahodné ryby, mořské plody a jehněčí maso můžete dostat po celém Islandu, i když znovuzrozená gastronomická scéna v Reykjavíku je asi tím nejlepším místem, kde si je vychutnat (viz str. 114).

Prohlídku aktivních sopek. Kouřící sirná a lávou pokrytá krajina je všude kolem vás. Navštivte ostrov Heimaey, který byl v 70. letech evakuován, nebo vystoupejte ke kráterům Móði a Magni, vytvořeným při erupci sopky pod ledovcem Eyjafjallajökull v roce 2010, která po dobu šesti dnů paralyzovala evropskou leteckou dopravu. Krátery nesou jména synů boha Thóra (viz str. 53).

Na cestě do nikam

Vodopád Gljúfrafoss

Užitečné tipy:

Rezervujte si ubytování předem. Island je malá země, do které ročně přijíždějí téměř dva miliony návštěvníků. V létě může být o ubytování nouze, takže si je raději rezervujte předem. Nezapomeňte, že často můžete při velmi časné nebo on-line rezervaci získat výrazné slevy.

Objednejte si vstupenky do Modré laguny. Provozovatelé Modré laguny nedávno přehodnotili systém prodeje vstupenek, což znamená, že už se nemůžete vydat do geotermálních lázní jen tak naslepo. Vstupenky předem si kupte na webových stránkách Modré laguny (www.bluelagoon.com).

Vezměte si plavky! To je na Islandu nejzásadnější kousek oděvu – každý den můžete zkusit nový bazén.

Oblečení do špatného počasí. Počasí na Islandu se rychle mění. Vezměte si s sebou rozhodně více vrstev oblečení, včetně dobré nepromokavé a větru odolné bundy – a to dokonce i v létě. Neobtěžujte se s deštníkem – vítr vám jej okamžitě obrátí.

Řiďte opatrně. Pokud si pronajmete vozidlo, uvědomte si, že budete potřebovat pohon na všechna čtyři kola, abyste mohli vyrazit i mimo hlavní okružní silnici (tedy silnici č. 1). Nezpevněné úseky silnic mohou být samá díra a občas také s vyjetými kolejemi; jeďte po nich s nejvyšší opatrností – a to samé platí pro brodění menších řek. Řízení pod vlivem alkoholu je na Islandu závažný trestný čin, platí zde nulová tolerance – v žádném případě před jízdou nepijte alkohol.

Osamělá pláž Breiðavík, Západní fjordy

Čerstvě upečený chléb na prodej

Stravování

Na Islandu najdete nabídku fantastických pokrmů – od tradičních jídel, která si jen tak někdo netroufne ochutnat, až po špičkovou severskou kuchyni, kde si pochutnáte především na místních rybách a jehněčím.

Stravovací zvyklosti prošly na Islandu během posledních 20 let velkými změnami. Gastronomická scéna byla zasažena vlnou nové energie, entuziasmu a experimentování: na tradiční ingredience byly často aplikovány nové gurmánské postupy. Restaurace v Reykjavíku jsou proto opravdovou lahůdkou. Najíst se v nich není zrovna levné, nicméně platíte nejen za vynikající jídlo, ale i za vysoce kvalitní ingredience.

Místní kuchyně

Islandská ryba, která je čerstvě dodána přímo z rybářské lodi nebo z ledovcové řeky, bývá naprosto vynikající. Hejna ovcí se pasou ve volné krajině a konzumují bylinky i místní trávu, což islandskému jehněčímu dodává tak trochu příchuť zvěřiny. Divoké bobule se používají na omáčky a pudinky a často se přimíchávají i do místního jogurtu zvaného skyr.

Kde se najíst

Špičkové restaurace

Většina prvotřídních restaurací se v Reykjavíku nachází v centru města. Hlavní vliv tu má nové „severské gastronomické hnutí“ zaměřující se na místní, sezonní a udržitelnou produkci. Nejvíce jsou zastoupeny ryby a jehněčí maso, setkáte se ale i s neobvyklými mořskými ježky, mořskými řasami, březovými listy, andělikou a islandským mechem – vše je na talíři naaranžováno jako umělecké dílo.

Pokud je na vás sedmichodové gurmánské menu příliš, i řada menších podniků nabízí prvotřídní jídlo. Rybí restaurace jsou obvykle vynikající – vyzkoušejte třeba restauraci Kaffivagninn, Höfnin nebo Matur og Drykkur. Restaurace vstřícné k rodinám s dětmi nabízejí hamburgery, pizzu a těstoviny. Bistra jsou skvělým místem pro ochutnání tradičních jídel: zkuste třeba kjötsúpa (masovou polévku), plokkfiskur (rybí guláš), sobí burgery nebo arktického sivena vyuzeného na ovčím trusu!

Kavárny, bary a pekárny

Islandské kavárny a bary jsou útulné a obvykle víceúčelové – v mnohých z nich vám naservírují kávu a dortík na dopolední svačinu, polévku na oběd, chuťovky k odpolednímu čaji a večer se stejné místo promění v hlučný noční podnik.

Pekárny jsou pozitivním vedlejším produktem dánské vlády (v letech 1380–1918) – zkuste určitě vínarbrauð, tedy islandskou verzi dánských sladkostí.

Rychlé občerstvení

Island odmítl pobočky McDonald's s tím, že se raději bude držet svých vlastních verzí rychlého občerstvení. Islandský bohatě obložený hotdog patří k těm nejlepším – třeba Bæjarins Beztu, poblíž blešího trhu Kolaportið, je stánkem vyhledávaným hlavně pozdě v noci.

Nápoje

Káva je na Islandu národním nápojem a konzumuje se ve velkém množství v kteroukoli denní či noční dobu.

Víno se dováží – a je až nekřesťansky drahé. V období od roku 1915 do roku 1989 bylo pivo na Islandu postaveno mimo zákon – dnes tvoří 62 % alkoholu vypitého Islanďany.

Etické stravování

Islanďané málokdy jedí maso z velryb (hval); komerční lov velryb je z velké části udržován kvůli turistům. Mezinárodní fond ochrany zvířat (IFAW) a islandské agentury zabývající se pozorováním velryb provozují kampaň „Meet Us, Don't Eat Us“ (volně přeloženo: „Dívejte se na nás, ale nejezte nás“), která má návštěvníky upozornit na tento problém. Po celá staletí Islanďané lovili a jedli roztomilé malé papuchalky, které chytali obrovskými sítěmi na vrcholcích útesů. V posledních letech však změna klimatu silně ovlivnila počty jejich kolonií.

Příjemná večeře v Reykjavíku

Ceny jídla a pití

Cena za jídlo o třech chodech pro jednu osobu bez vína:

$$$$ = více než 10 000 ISK

$$$ = 5 000–10 000 ISK

$$ = 2 500–5 000 ISK

$ = méně než 2 500 ISK

Fermentovaný žralok je delikatesou pro otrlé

Podivné speciality

Nechvalně známé tradiční speciality Islandu odrážejí vynalézavost jeho osadníků. Fermentovaný žralok (hákarl) – maso je na tři měsíce zakopáno do země, dokud není pořádně „uleželé“ a shnilé; pak je nakrájeno na malé kostky, které se splachují hltem pálenky. Skopové vnitřnosti, krev a tuk zašité v ovčím žaludku, slisované a naložené v syrovátce – to je skotskému haggisu podobná „dobrota“ zvaná slátur. Svið jsou pro změnu vařené ovčí hlavy, které se konzumují čerstvé nebo nakládané. Skutečnou pochoutkou je pak súrsaðir hrútspungar (nakládaná beraní varlata).

Postavičky skrytých lidí z islandského folkloru

Nakupování

Islandské výrobky jsou vhodné pro ty, kdo umí ocenit kvalitní a inteligentní design – pokud to tedy zvládne jejich kreditní karta. Z Islandu su můžete odvézt také jedinečné místní potraviny anebo si dopřejte knihy, hudbu, oblečení či kvalitní domácí potřeby.

Nakupování na Islandu je zábava. Většina obchodů v Reykjavíku jsou malé butiky plné neobvyklého a unikátního zboží, které potěší a pobaví.

Islandský design využívá čisté linie a chladnou funkčnost modernistických skandinávských produktů, ale zahrnuje do toho místní materiály a je plný o něco temnějšího ducha. Iceland Design Centre (Aðalstræti 2; www.icelanddesign.is; po–pá 9.00–17.00) je informačním centrem, kde se můžete dozvědět více o islandském designu a architektuře. V tomto centru se konají také akce, výstavy a konference věnované místnímu designu.

Při odjezdu z Islandu můžete zažádat o vrácení DPH, pokud jste v určitém obchodě utratili více než 6 000 ISK (viz str. 120).

Kde nakupovat

Hlavní nákupní třídou je Laugavegur, ale ulice Hafnarstræti a Austurstræti jsou také plné obchodů. Na ulici Skólavörðustígur, která diagonálně odbočuje z třídy Laugavegur, lze zakoupit dárky a řemeslné výrobky. Městský bleší trh Kolaportið, který se koná o víkendech, stojí za to navštívit aspoň na půl hodiny – nikdy nevíte, jaké poklady tam najdete.

Pokud dáváte přednost prodejním řetězcům, Kringlan (www.kringlan.is) je největším nákupním centrem na Islandu s více než 150 značkovými obchody a je to sem asi 15 minut jízdy autobusem z centra města.

Co si koupit

Umění, design a domácí potřeby

Obchod Kraum (Hverfisgata 34, vstup z třídy Laugavegur; www.facebook.com/kraum101) zastupuje více než 40 islandských návrhářů a nabízí vše od dětských hraček až po keramiku, šperky a oblečení; je to jedno z míst, kde si můžete koupit skvělý islandský design.

Knihy

Oblečení

Jídlo a pití

Hudba

Péče o pleť

Designový obchod Kraum

Vlněné svetry v Nordic Store