general

Čísla

Číslovky

מִסְפַּרִים

Číslovky základní

מִסְפַּרִים בְּסִיסִיִים

nula | אֶפֶס efes
jeden m, jedna f | אַחַת achat
dva m, dvě f | שְׁתַיִם štajim
tři | שָׁלוֹשׁ šaloš
čtyři | אַרְבַּע arba'
pět | חָמֵשׁ chameš
šest | שֵׁשׁ šeš
sedm | שֶׁבַע ševa'
osm | שְׁמוֹנֶה šmone
devět | תֵשַׁע teša'
deset | עֶשֶׂר eser
jedenáct | אַחַת-עֶשְׂרֵה achat'esre
dvanáct | שְׁתֵים-עֶשְׂרֵה štem'esre
třináct | שְׁלוֹשׁ-עֶשְׂרֵה šaloš'esre
čtrnáct | אַרְבַּע-עֶשְׂרֵה arba'esre
patnáct | חֲמֵשׁ-עֶשְׂרֵה chameš'esre
šestnáct | שֵׁשׁ-עֶשְׂרֵה šeš'esre
sedmnáct | שְׁבַע-עֶשְׂרֵה šva'esre
osmnáct | שְׁמוֹנֶה-עֶשְׂרֵה šmone'esre
devatenáct | תְשַׁע-עֶשְׂרֵה teša'esre
dvacet | עֶשְׂרִים esrim
dvacet jedna | עֶשְׂרִים וְאַחַת esrim ve'achat
dvacet dva | עֶשְׂרִים וּשְׁתַיִם esrim ve'štajim
třicet | שְׁלוֹשִׁים šlošim
čtyřicet | אַרְבָּעִים arba'im
padesát | חֲמִשִׁים chamišim
šedesát | שִׁשִׁים šišim
sedmdesát | שִׁבְעִים šiv'im
osmdesát | שְׁמוֹנִים šmonim
devadesát | תִשְׁעִים tiš'im
sto | מֵאָה me'a
sto dvacet | מֵאָה וְעֶשְׂרִים me'a ve'esrim
dvě stě | מָאתַיִם matajim
tisíc | אֶלֶף elef
dva tisíce | אַלְפַּיִם alpajim
tisíc pět set osmdesát tři | אֶלֶף חֲמֵשׁ מֵאוֹת שְׁמוֹנִים וְשָׁלוֹשׁ elef chameš me'ot šmonim vešaloš
milion | מִילְיוֹן miljon

Číslovky řadové

הַמִסְפָּר הַסוֹדֵר

první, prvý | רִאשׁוֹן rišon
druhý | שֵׁנִי šeni
třetí | שְׁלִישִׁי šliši
čtvrtý | רְבִיעִי revi'i
pátý | חֲמִישִׁי chamiši
šestý | שִׁשִׁי šiši
sedmý | שְׁבִיעִי švi'i
osmý | שְׁמִינִי šmini
devátý | תְשִׁיעִי tši'i
desátý | עֲשִׂירִי asiri
dvacátý | הַעֶשְׂרִים ha'esrim
stý | הַמֵאָה hame'a

Zlomky

שְׁבַרִים

půl(ka), polovina | חֵצִי checi
jeden a půl | אַחַת וָחֵצִי achat vacheci
třetina | שְׁלִישׁ šliš
dvě třetiny | שְׁנֵי שְׁלִישִׁים šnej šlišim
čtvrtina | רֶבַע reva'
tři čtvrtiny | שְׁלוֹשָׁה רְבַעִים šloša reva'im
pětina | חֲמִישִׁית chamišit
šestina | שִׁשִׁית šišit
sedmina | שְׁבִיעִית švi'it
desetina | עֲשִׂירִית asirit
setina | מֵאִית me'it

general

Všeobecné výrazy

Pozdravy a oslovení

בְּרָכוֹת שָׁלוֹם וּפְּנִיוֹת

Dobré ráno. | בּוֹקֵר טוֹב boker tov
Dobrý den. | שָׁלוֹם, יוֹם טוֹב šalom, jom tov
Ahoj. | שָׁלוֹם šalom
Dobré odpoledne. | שָׁלוֹם, יוֹם טוֹב šalom, jom tov
Dobrý večer. | עֶרֶב טוֹב erev tov
Dobrou noc. | לַיְלָה טוֹב lajla tov
Promiňte prosím... | סְלִיחָה slicha
S dovolením. | סְלִיחָה slicha
Čekáte na mne? | אַתָה מְחַכֶּה לִי? ata mechake li?
Rád vás vidím. | אַנִי שַׂמֵחַ לִרְאוֹת אוֹתְךָ. ani sameach lir'ot otcha
Dlouho jsem tě neviděl. | לֹא רָאִיתִי אוֹתְךָ מִזֶה זְמַן רַב. lo ra'iti otcha mize zman rav
Jak se máte? | מָה שְׁלוֹמְךָ? ma šlomcha?
Jak se vede? | מָה נִשְׁמַע?, מָה הַעִנְיָינִים? ma nišma'?, ma ha'injanim?
Jak se má vaše rodina? | מָה שְׁלוֹם הַמִשְׁפַּחָה? ma šlom hamišpacha?
Měl jste příjemnou cestu? | הַיְתָה לְךָ נְסִיעָה טוֹבָה? hajita lecha nesi'a tova?
Cesta byla bez problémů. | הַנְסִיעָה הַיְתָה טוֹבָה. hanesi'a hajita tova
Už jste tady někdy byl? | הָיִיתָ פֹּה כְּבַר פַּעָם? hajita po kvar pa'am?
Děkuji za optání. | תוֹדָה שֵׁשַׁאָלְתָ. toda šeša'alta
Mám se dobře. A vy? | שְׁלוֹמִי טוֹב. וְאַתָה? šlomi tov ve'ata?
Jde to. | בְּסֵדֶר., כַּכָה כַּכָה. beseder, kacha kacha
Vypadáte dobře. | אַתָה נִרְאֵה טוֹב. ata nir'e tov
‌Pane/‌Paní... | ‌אָדוֹן/‌גְבֶרֶת... adon/‌gveret
Dámy a pánové! | גְבִירוֹתַי וְרַבּוֹתַי! gvirotaj verabotaj!

Číslovky

Hebrejské číslovky a početní úkony se píšou stejně jako u nás zleva doprava, tedy obráceně než ostatní hebrejský text.

Číslovky mužského rodu se pojí se jmény rodu ženského, číslovky rodu ženského se zase pojí se jmény rodu mužského.

general

Seznámení

הֶכֵּרוּת

Mohu znát vaše jméno? | מָה שִׁמְךָ, בְּבָקַשָׁה? ma šimcha, bevakaša?
Jak se jmenuješ? | אֵיך קוֹרְאִים לְךָ? ejch kor'im lecha?
Jmenuji se... | שְׁמִי... šmi
Já jsem... | אֲנִי... ani
Nejste pan...? | אַתָה אָדוֹן...? ata adon?
Kdo jste? | מִי אַתָה? mi ata?
Kdo je to? | מִי זֶה? mi ze?
Kdo je ta paní? | מִי הַגְבֶרֶת הַזֹאת? mi hagveret hazot?
Známe se?, My se známe? | אֲנַחְנוּ מַכִּירִים? anachnu makirim?
Znáte se? | אַתֶם מַכִּירִים? atem makirim?
Znáte moji ženu? | אַתָה מַכִּיר אֶת אִישְׁתִי? ata makir et išti?
Pamatujete si na mne? | אַתָה זוֹכֵר אוֹתִי? ata zocher oti?
Už jsme se potkali/‌viděli? | כְּבָר נִפְגַשְׁנוּ? kvar nifgašnu?
Odkud se známe? | מֵאֵיפֹה אֲנַחְנוּ מַכִּירִים? me'ejfo anachnu makirim?
Obávám se, že vás neznám. | אַנִי מִצְטַעֵר, אַנִי לֹא מַכִּיר אוֹתְךָ. ani micta'er, ani lo makir otcha
Bohužel si vás nepamatuji. | לְצָעַרִי, אַנִי לֹא זוֹכֵר אוֹתְךָ. leca'ari, ani lo zocher otcha
Dovolte, abych se představil. | הַרְשֵׁה לִי לְהַצִיג אֵת עַצְמִי. harše li lehacig et acmi
Dovolte, abych vám představil svoji ženu. | הַרְשֵׁה לִי לְהַצִיג לְךָ אֶת אִישְׁתִי. harše li lehacig lecha et išti
Představíte mne...? | הַאִם תַצִיג אוֹתִי? ha'im tacig oti?
Můžete nás seznámit? | אַתָה יָכוֹל לְהַכִּיר בֵּינֵנוּ? ata jachol lehakir bejnenu?
Seznamte se s... | הַכִּירוּ אֶת... hakiru et
To je ‌pan/‌paní X. | ‌זֶה/‌זֹאת ‌אַדוֹן/‌גְבֶרֶת... ze/‌zot adon/‌gveret
To je můj ‌manžel/‌šéf. | זֶה ‌בַּעַלִי/‌הַמַעֲסִיק שֶׁלִי. ze ba'ali/‌hama'asik šeli
To jsou moji kolegové. | אֵלֶה הֵם עַמִיתַי. ele hem amitaj
Těší mě, (že vás poznávám). | נָעִים מֵאוֹד. na'im me'od
Rád jsem vás poznal. | שַׂמַחְתִי לְהַכִּיר אוֹתְךָ. samachti lehakir otcha
Potěšení bylo na mé straně. | הַתַעָנוּג כּוּלוֹ שֶׁלִי. hata'anug kulo šeli

general

Loučení

פְּרֵדָה

Na shledanou. | לְהִתְרָאוֹת lehitra'ot
Brzy na shledanou. | נִתְרַאֶה בְּהֵקְדֶם nitra'e behekdem
Ahoj! | בַּיי! baj!
Měj se! | כֹּל טוּב! kol tuv!
Tak zatím. | בַּיי בֵּינְתַיִם. baj bejntajim
Zítra na shledanou. | לְהִתְרָאוֹת מַחָר. lehitra'ot machar
Sbohem. | לְהִתְרָאוֹת. lehitra'ot
Pozdravujte je ode mne. | מְסוֹר לָהֵם דְרִישַׁת שָׁלוֹם בִּשְׁמִי. msor lahem drišat šalom bišmi
Promiňte, spěchám. | סְלִיחָה, אַנִי מְמַהֵר. slicha, ani memaher
Musím (už) jít. | אַנִי כְּבַר חַיָיב לַלֶכֶת. ani (kvar) chajav lalechet
Nemám čas. | אֵין לִי זְמָן. ejn li zman
Uvidíme se zítra na... | נִתְרַאֶה מַחָר בְּ... nitra'e machar be
Zavolám ti. | אֲנִי אֵתְקַשֶׁר. ani etkašer

general

Přání

בְּרָכוֹת

Na zdraví! (při přípitku) | לְחַיִים lechajim
Na zdraví! (při kýchnutí) | לַבְּרִיאוּת! labri'ut!
Gratuluji!, Blahopřeji! | מַזל טוֹב! mazl tov!
Hodně štěstí! | בְּהַצְלַחָה! behaclacha!
Užijte si to! | תֵיהַנֵה! tehane!
Šťastnou cestu. | נְסִיעָה טוֹבָה. nesi'a tova
Dobře dojeď! | נְסִיעָה טוֹבָה. nesi'a tova
Vraťte se v pořádku! | חַזוֹר בְּשָׁלוֹם! chazor bešalom!
Všechno nejlepší! (k narozeninám) | יוֹם הוּלֵדֶת שָׂמֵחַ! jom huledet sameach!
Upřímnou soustrast. | תַנְחוּמַי הַכֵּנִים. tanchumaj hakenim
Veselé Velikonoce! | חַג פַּסְחָא שָׂמֵחַ! chag pascha sameach!
Veselé Vánoce! | חַג מוֹלָד שָׂמֵחַ! chag molad sameach!
Šťastný nový rok! | שַׁנָה טוֹבָה! šana tova!
Ať vám to vyjde! | בְּהַצְלַחָה! behaclacha!

general

Porozumění

הֲבָנָה

Prosím? (nerozuměl jsem) | סְלִיחָה? slicha?
Promiňte. Nerozumím. | סְלִיחָה. אַנִי לֹא מֵבִין. slicha ani lo mevin
Nerozuměl jsem vám dobře. | לֹא הֵבַנְתִי אוֹתְךָ טוֹב. lo hevanti otcha tov
Můžete to zopakovat? | אַתָה יָכוֹל לַחֲזוֹר עַל זֶה? ata jachol lachazor al ze?
Co jste říkal? | מָה אַמָרְתָ? ma amarta?
To jste mi špatně rozuměl. | לֹא הֵבַנְתָ אוֹתִי נַכוֹן. lo hevanta oti nachon
To musí být nějaké nedorozumění. | זֹאת חַיֵבֵת לִהְיוֹת אִי-הֲבָנָה. zot chajevet lihjot ihavana
To se určitě vysvětlí. | חַיָב לִהְיוֹת הֵסְבֶּר לְזֶה. chajav lihjot hesber leze
Můžete mi to vysvětlit? | אַתָה יָכוֹל לְהַסְבִּיר לִי אֶת זֶה? ata jachol lehasbir li et ze?
Mluvíte ‌anglicky/‌německy/‌francouzsky/‌španělsky/‌italsky/‌rusky? | אַתָה מְדַבֵּר ‌אַנְגְלִית/‌גֶרְמָנִית/‌צַרְפָתִית/‌סְפַרָדִית/‌אִיטַלְקִית/‌רוּסִית? ata medaber anglit/‌germanit/‌carfatit/‌sfaradit/‌italkit/‌rusit?
Umím jen trochu německy. | אַנִי יוֹדֵע רַק מְעַט גֶרְמָנִית. ani jodea rak me'at germanit
Mluvte prosím pomaleji. | דַבֵּר לְאַט יוֹתַר, בְּבַקַשָׁה. daber le'at joter, bevakaša
Co to znamená? | מָה זֶה אוֹמֵר?, מָה זֹאת אוֹמֶרֶת? ma ze omer?, ma zot omeret?
Můžete to nějak blíže popsat? | אַתָה יָכוֹל לְתַאֵר לִי אֶת זֶה בְּצוּרָה מְפוֹרֶטֶת יוֹתֵר? ata jachol leta'er li et ze becura meforetet joter?
Můžete mi to napsat? | אַתָה יָכוֹל לִכְתוֹב לִי אֶת זֶה? ata jachol lichtov li et ze?
Jak se vyslovuje tohle slovo? | אֵיך מְבַטְאִים אֶת הַמִילָה הַזֹאת? ejch mevat'im et hamila hazot?
Rozumíte mi? | אַתָה מֵבִין אוֹתִי? ata mevin oti?
Rozumím., Chápu. | אַנִי מֵבִין. ani mevin
Pochopil jste to? | הֵבַנְתָ אֶת זֶה? hevanta et ze?
Už je to jasné? | זֶה מוּבַן? ze muvan?
Aha!, Už chápu. | הֵבַנְתִי. hevanti
Promiňte, stále vám nerozumím. | אַנִי מִצְטַעֵר, אַנִי עַדַיִין לֹא מֵבִין. ani micta'er, ani adajin lo mevin
Mohl byste mě opravit, když udělám chybu? | אַתָה יָכוֹל לְתַקֵן אוֹתִי אִם אַנִי עוֹשֵׂה טַעוּת? ata jachol letaken oti im ani ose ta'ut?

Davidova hvězda

Nejznámější symbol židovství je tvořen šesticípou hvězdou složenou ze dvou rovnostranných, vzájemně propletených, trojúhelníků. Tento motiv, často znázorněný uvnitř kruhu, byl známý u mnoha národů už před naším letopočtem. Obecně měl tento symbol poskytnout ochranu před démony a zlými duchy.

V roce 1897 první sionistický kongres vybral Magen David za svůj znak a později se stal i ústředním motivem izraelské vlajky.

Symbolizuje souhvězdí, pod kterým se čeká na Mesiáše, ale také propojení lidského a božského principu. Šest cípů hvězdice zastupuje pracovní dny, střed znamená šabat.

general

Žádosti, příkazy a návrhy

בַּקָשׁוֹת, הוֹרָאוֹת וְהַצָעוֹת

Můžete mi pomoci? | אַתָה יָכוֹל לַעֲזוֹר לִי? ata jachol la'azor li?
Mohl bych (dostat)...? | אַנִי יָכוֹל לְקַבֵּל...? ani jachol (lekabel)?
Můžete mi říct...? | אַתָה יָכוֹל לוֹמַר לִי...? ata jachol lomar li?
Udělal byste pro mě něco? | אַתָה יָכוֹל לַעֲשׂוֹת לִי טוֹבָה? ata jachol la'asot li tova?
Mohl byste mi poradit...? | אַתָה יָכוֹל לַתֵת לִי עֵצָה...? ata jachol latet li eca?
Mohl byste to zařídit? | אַתָה יָכוֹל לְסַדֵר אֶת זֶה? ata jachol lesader et ze?
Rád bych... | הַיִיתִי רוֹצֵה... hajiti roce
Chtěl bych vás požádat... | הַיִיתִי רוֹצֵה לְבַקֵשׁ מִמְךָ... hajiti roce levakeš mimcha
Bylo by možné...? | אֵפְשָׁר...? efšar?
Rád bych mluvil s... | הַיִיתִי רוֹצֵה לְדַבֵּר עִם... hajiti roce ledaber im
Chtěl bych si domluvit schůzku. | הַיִיתִי רוֹצֵה לִקְבוֹעַ פְּגִישָׁה. hajiti roce likvo'a pgiša
Mohli bychom se sejít? | אֲנַחְנוּ יְכוֹלִים לְהִיפָּגֵשׁ? anachnu jecholim lehipageš?
Mohl byste chvíli počkat? | אַתָה יָכוֹל לְחַכּוֹת רֶגַע? ata jachol lechakot rega'?
Mohu si to půjčit? | אַנִי יָכוֹל לִלְווֹת אֶת זֶה? ani jachol lilvot et ze?
Mohu se k vám připojit? | אֵפְשָׁר לְהִצְטַרֵף? efšar lehictaref?
Vyzvednete mě? | אַתָה יָכוֹל לַאֲסוֹף אוֹתִי? ata jachol le'esof oti?
Podal byste mi...? | אַתָה יָכוֹל לְהַעֲבִיר לִי אֶת זֶה...? ata jachol leha'avir li et ze?
Rád bych věděl, jestli... | הַיִיתִי רוֹצֵה לַדַעַת אִם... hajiti roce lada'at im
Můžete (mi) to zjistit? | אַתָה יָכוֹל לְבַרֵר אֶת זֶה? ata jachol levarer et ze?
Promiňte, potřebuji... | סְלִיחָה, אַנִי צַרִיך... slicha, ani carich
Mohu vám pomoci? | אֵפְשַׁר לַעֲזוֹר? efšar la'azor?
Hledám... | אַנִי מְחַפֵּשׂ... ani mechapes
Zavedl byste mě tam? | אַתָה יָכוֹל לְכַוֵן אוֹתִי לְשָׁם? ata jachol lechaven oti lešam?
Nejlepší bude... | הַכִי טוֹב יִהְיֶה... hachi tov jihje
Nechtěl byste...? | הַיִיתַ רוֹצֵה...? hajita roce?
A co takhle...? | וְמָה לְגַבֵּי...? vema legabej?
Mohli bychom třeba (jít)... | אֲנַחְנוּ יְכוֹלִים לַלֶכֶת... anachnu jecholim (lalechet)
Připojíte se k nám? | הַאִם תִצְטַרֵף אֵלֵינוּ? ha'im tictaref elejnu?
Pokud vám to nevadí. | אִם אַתָה לֹא מִתְנַגֵד., אִם זֶה לֹא מַפְרִיעַ לְךָ. im ata lo mitnaged, im ze lo mafri'a lecha
Nevadí, když...? | יַפְרִיעַ לְךָ אִם...? jafri'a lecha im?
Souhlasíte? | אַתָה מַסְכִּים? ata maskim?
Zajímá vás to? | אַתָה מְעוּנְיָין בַּזֶה? ata me'unjan baze?
Chcete to vidět? | אַתָה רוֹצֵה לִרְאוֹת אֶת זֶה? ata roce lir'ot et ze?
Mám ho zavolat? | לִקְרוֹא לוֹ? likro lo?
Víte to jistě? | אַתָה יוֹדֵעַ אֶת זֶה בְּוַודַאוּת? ata jode'a et ze bevada'ut?
Proč ne? | לָמָה לֹא? lama lo?
Jak si přejete. | כִּרְצוֹנְךָ. kirconcha
Budete muset... | אַתָה חַיָיב..., אַתָה צָרִיך... ata chajav, ata carich
Počkejte chvíli, prosím. | חַכֵּה רֶגַע, בְּבַקַשָׁה. chake rega', bevakaša
Můžete jít dál. | אַתָה יָכוֹל לְהִיכַּנֵס. ata jachol lehikanes
Vstupte!, Dále! | הַלְאָה!, הִיכָּנֵס! hal'a!, hikanes!
Pojďte dál! | הַלְאָה! hal'a!
Posaďte se. | שֵׁב, בְּבַקַשָׁה. šev, bevakaša
Udělejte si pohodlí. | הַרְגֵשׁ כְּמוֹ בַּבַּיִת. hargeš kmo babajit
Co vám mohu nabídnout? | מָה אַנִי יָכוֹל לְהַצִיעַ לְךָ? ma ani jachol lehaci'a lecha?
Dáte si něco k pití? | אַנִי יָכוֹל לְהַצִיעַ לְךָ מַשֵׁהוּ לִשְׁתוֹת? ani jachol lehaci'a lecha mašehu lištot?
Poslužte si., Nabídněte si. | הִתְכַּבֵּד., הִתְכַּבְּדוּ. hitkabed, hitkabdu
Vezmi si (ještě). | קַח עוֹד kach (od)
Chcete ještě? | אַתָה רוֹצֵה עוֹד? ata roce od?
Nechte nás o samotě. | הַשְׁאֵר אוֹתָנוּ לְבַד. haš'er otanu levad
Jděte pryč! | לֵך מִכָּאן! lech mikan!
Ven!, Vypadni! | הַחוּצָה! hachuca!
Zmiz! | הִסְתַלֵק! histalek!

general

Poděkování a spokojenost

תוֹדוֹת וּשְׂבִיעוּת רָצוֹן

Díky! | תוֹדָה! toda!
Děkuji mnohokrát. | תוֹדָה רַבָּה. toda raba
Děkuji za všechno. | תוֹדָה עַל הַכֹּל. toda al hakol
Oceňuji to., Cením si toho. | אַנָי מַעֲרִיך אֶת זֶה. ani ma'arich et ze
Není zač. | עַל לֹא דַבָר., אֵין בְּעַד מָה. al lo davar, ejn be'ad ma
Prosím. (na poděkování) | בְּבַקָשָׁה. bevakaša
Rádo se stalo. | הַתַעָנוּג כּוּלוֹ שֶׁלִי. hata'anug kulo šeli
To je od vás milé. | זֶה נֵחְמַד מִצִדְךָ. ze nechemad micidecha
To jste nemusel(i)... (vděk) | לֹא הַיִיתָ צָרִיך... lo hajita carich
Předem děkuji. | תוֹדָה מִרֹאשׁ. toda miroš
Líbí se nám tady. | הַמָקוֹם מוֹצֵא חֵן בְּעֵינֵינוּ. hamakom moce chen be'ejnejnu
Velmi se mi tady líbilo. | הַמָקוֹם מַצַא חֵן בְּעֵינַי מֵאוֹד. hamakom maca chen be'ejnaj me'od
Doporučíme vás našim známým. | נַמְלִיץ עַלֵיכֶם לְחַבֵרֵינוּ. namlic alejchem lechaverejnu
Nejsme příliš spokojeni se (službami)... | אַנַחְנוּ לֹא מֵאוֹד מֵרוּצִים מהַשֵׁירוּת... anachnu lo me'od merucim (mehašerut)
Náš pokoj se nám nelíbí. | הַחֶדֶר שֶׁלַנוּ לֹא מוֹצֵא חֵן בְּעֵינֵינוּ. hacheder šelanu lo moce chen be'ejnejnu
Požadujeme slevu. | אַנַחְנוּ דוֹרְשִׁים הַנַחָה. anachnu doršim hanacha
Chci zpátky peníze. | אַנִי רוֹצֵה הֵחְזֵר כַּסְפִּי., אַנִי רוֹצֵה אֶת כַּסְפִּי בַּחֲזַרָה. ani roce hechzer kaspi, ani roce et kaspi bachazara
Budeme si muset stěžovat vedoucímu na... | נִתְלוֹנֵן בִּפְנֵי הַמְנַהֵל עַל... nitlonen bifnej hamenahel al
Musím si stěžovat. | אַנִי חַיָיב לְהִתְלוֹנֵן. ani chajav lehitlonen
Pokud to nenapravíte, půjdeme jinam. | אִם לֹא תְסַדְרוּ אֶת זֶה נֵלֵך לְמָקוֹם אַחֵר. im lo tesadru et ze nelech lemakom acher

general

Omluvy, omyly a lítost

הִתְנַצְלוּיוֹת, אִי-הֲבָנָוֹת וַחֲרָטָה

Je mi líto., Mrzí mě to. | אַנִי מִצְטַעֵר. ani micta'er
To je mi (velmi) líto. | אַנִי מִצְטַעֵר מֵאוֹד. ani micta'er me'od
Omlouvám se. | אַנִי מְבַקֵשׁ סְלִיחָה. ani mevakeš slicha
Promiňte. | סְלִיחָה. slicha
Promiňte, že vás obtěžuji. | אַנִי מִצְטַעֵר לְהַפְרִיעַ לְךָ. ani micta'er lehafri'a lecha
Zlobíte se na mne? | אַתָה כּוֹעֵס עַלַי? ata ko'es alaj?
Omluvte mne na chvíli. | סְלַח לִי לְרֶגַע. slach li lerega'
Chci se omluvit (za...). | אַנִי רוֹצֵה לְבַקֵשׁ סְלִיחָה עַל... ani roce levakeš slicha al
Obávám se, že ne. | אַנִי חוֹשֵׁשׁ שֵׁלֹא. ani chošeš šelo
Doufám, že neruším. | אַנִי מֵקַוֵה שֵׁאַנִי לֹא מַפְרִיעַ. ani mekave še'ani lo mafri'a
Promiňte, že jdu pozdě. | אַנִי מִצְטַעֵר עַל הַאִיחוּר. ani micta'er al ha'ichur
Promiňte, nerozuměl jsem (dobře). | סְלִיחָה, לֹא הֵבַנְתִי טוֹב. slicha, lo hevanti (tov)
Promiňte, potřebuji... | סְלִיחָה, אַנִי צָרִיך... slicha, ani carich
Nechtěl jsem se vás dotknout. | לֹא הִתְכַּוַנְתִי לִפְגוֹעַ בְּךָ. lo hitekavanti lifgo'a becha
To je (ale) škoda. | חַבָל! chaval!
To nevadí. | לֹא נוֹרָא. lo nora
Nic se nestalo. | לֹא קַרָה כְּלוּם., זֶה בְּסֵדֶר. lo kara klum, ze beseder
Bohužel ano/‌ne. | אַנִי חוֹשֵׁשׁ שֵׁכֵּן/‌שֵׁלֹא. ani chošeš šeken/‌šelo
Nedělejte si (s tím) starosti. | אַל תִדְאַג לְגַבֵּי זֶה. al tid'ag (legabej ze)
Nedá se nic dělat. | לֹא נִיתַן לַעֲשׂוֹת דַבָר. lo nitan la'asot davar
Nemohu již čekat. | אַנִי לֹא יָכוֹל לְחַכּוֹת יוֹתֵר. ani lo jachol lechakot (joter)
Nevím to (jistě). | אַנִי לֹא יוֹדֵעַ אֶת זֶה בְּוַודַאוּת. ani lo jode'a et ze bevada'ut
To musí být omyl. | זֹאת חַיֶבֶת לִהְיוֹת טַעוּת. zot chajevet lihjot ta'ut
To musí být omyl. (do telefonu) | טַעוּת. ta'ut
Spletl jsem se. | טַעִיתִי. ta'iti

general

Souhlas

הַסְכָּמָה

Ano. | כֵּן. ken
Jistě. | בֶּטָח. betach
Samozřejmě. | כַּמוּבָן. kamuvan
Zajisté. | בְּוַדַאי. bevadaj
Rád(a). | בְּשִׂמְחָה. besimcha
Výborně! | מְצוּיָן! mecujan!
Dobrá. | בְּסֵדֶר. beseder
Souhlasím (s vámi). | אַנִי מַסְכִּים אִיתְךָ. ani maskim (itcha)
Jsem pro. | אֲנִי בְּעַד. ani be'ad
Bezpochyby. | לְלֹא סָפֵק. lelo safek
Proč ne? | לַמָה לֹא? lama lo?
Myslím, že ano. | אַנִי חוֹשֵׁב שֵׁכֵּן. ani chošev šeken
Doufám, že ano. | אַנִי מֵקַוֵוֵה שֵׁכַּך. ani mekave šekach
To jsem rád. | אַנִי שַׂמֵחַ. ani sameach
Máte pravdu. | אַתָה צוֹדֵק. ata codek
To je pravda. | זוֹהִי הַאֵמֶת., זֶה נַכוֹן. zohi ha'emet, ze nachon
Dobrý nápad. | רַעֲיוֹן טוֹב. ra'ajon tov
Klidně. | אֵין בְּעַיָה. ejn be'aja
Možná. | אוּלַי. ulaj
Snad. | יִתָכֵן. jitachen
Doufejme. | בְּתִקְוָה. betikva
To se mi líbí. | זֶה מוֹצֵא חֵן בְּעֵינַי. ze moce chen be'ejnaj
To neodmítnu. | לֹא אַסַרֵב. lo asarev
To zní dobře. | זֶה נִשְׁמַע טוֹב. ze nišma' tov

general

Nesouhlas, odmítnutí

אִי-הַסְכָּמָה, סֵרוּב

Ne. | לֹא. lo
Ne, děkuji. | לֹא, תוֹדָה. lo, toda
Určitě ne. | בְּוַדַאי שֶׁלֹא. bevadaj šelo
Já ne. | אֲנִי לֹא. ani lo
Pro mne ne. | בִּשְׁבִילִי לֹא. bišvili lo
Ani ne., Nijak zvlášť. | לֹא מַמָשׁ. lo mamaš
Myslím, že ne. | אַנִי חוֹשֵׁב שֵׁלֹא. ani chošev šelo
Nemohu s vámi souhlasit. | אַנִי לֹא יָכוֹל לְהַסְכִּים אִיתְךָ. ani lo jachol lehaskim itcha
To není pravda. | זֶה לֹא נַכוֹן. ze lo nachon
Vůbec ne. | בִּכְלַל לֹא. bichlal lo
V žádném případě. | בְּשׁוּם אוֹפֶן לֹא. bešum ofen lo
Nikdy! | לְעוֹלָם לֹא! le'olam lo!
Ani zdaleka ne... | בְּשׁוּם פָּנִים וָאֹפֶן... bešum panim va'ofen
Rozhodně ne. | בְּהֶחְלֵט לֹא. behechlet lo
No dovolte! | סְלִיחָה! slicha!
Co si to dovolujete?! | אֵיך אַתָה מַעֵז?! ejch ata ma'ez?!
Obávám se, že nemáte pravdu. | אַנִי חוֹשֵׁשׁ שֵׁאַתָה טוֹעֵה. ani chošeš še'ata to'e
To musí být omyl. | זֹאת חַיֶבֶת לִהְיוֹת טַעוּת. zot chajevet lihjot ta'ut
Bohužel nemohu... | לְצַעַרִי אַנִי לֹא יָכוֹל... leca'ari ani lo jachol
Rád bych, ale... | הַיִיתִי שַׂמֵחַ, אַבָל... hajiti sameach, aval
Raději bych ne... | אַנִי מַעֲדִיף שֵׁלֹא... ani ma'adif šelo
Musím odmítnout. | אַנִי חַיָיב לְסַרֵב. ani chajav lesarev
Nemohu to přijmout. | אַנִי לֹא יָכוֹל לְקַבֵּל אֶת זֶה. ani lo jachol lekabel et ze
Snad příště. | אוּלַי בַּפָּעַם הַבַּאָה. ulaj bapa'am haba'a

general

Otázky

שְׁאֵלוֹת

kdo?

מִי?

Kdo jste? | מִי אַתָה? mi ata?
Kdo to byl? | מִי זֶה הַיָה? mi ze haja?
Kdo je to? | מִי זֶה? mi ze?
Kdo je tam? | מִי שָׁם? mi šam?
S kým mluvím? | עִם מִי אַנִי מְדַבֵּר? im mi ani medaber?
Kdo by nám mohl pomoci? | מִי יָכוֹל לַעֲזוֹר לַנוּ? mi jachol la'azor lanu?
Na koho se mám obrátit? | לְמִי עַלַי לִפְנוֹת? lemi alaj lifnot?
Koho hledáte? | אֶת מִי אַתָה מְחַפֵּשׂ? et mi ata mechapes?
S kým chcete mluvit? | עִם מִי אַתָה רוֹצֵה לְדַבֵּר? im mi ata roce ledaber?
Koho mám požádat?, Koho se mám zeptat? | אֶת מִי עַלַי לִשְׁאוֹל? et mi alaj lišol?
Od koho to víte? | מִי אַמַר לְךָ אֶת זֶה? mi amar lecha et ze?

co?

מָה?

Co se děje? | מָה קוֹרֵה? ma kore?
Co se stalo? | מָה קַרָה? ma kara?
Co je to? | מָה זֶה? ma ze?
Co mám dělat? | מָה עַלַי לַעֲשׂוֹת? ma alaj la'asot?
Co budeme (teď) dělat? | מָה נַעֲשֵׂה עַכְשָׁו? ma na'ase (achšav)?
Co hledáte? | מָה אַתָה מְחַפֵּשׂ? ma ata mechapes?
Co si přejete? | מָה אַתָה רוֹצֵה? ma ata roce?
Co potřebujete? | מָה אַתָה צָרִיך? ma ata carich?
Co pro vás mohu udělat? | מָה אַנִי יָכוֹל לַעֲשׂוֹת בִּשְׁבִילְךָ? ma ani jachol la'asot bišvilcha?
Co tady děláte? | מָה אַתָה עוֹשֵׂה כָּאן? ma ata ose kan?
O co jde? | בְּמָה הַעִנְיָן? bema ha'injan?

jak?, jaký?

אֵיך?, אֵיזֶה?

Jak prosím? | סְלִיחָה? slicha?
Jak dlouho to potrvá? | כַּמָה זְמַן זֶה יִיקַח? kama zman ze jikach?
Za jak dlouho tam budeme? | בְּעוֹד כַּמָה זְמַן נַגִיעַ? be'od kama zman nagi'a?
Jak dlouho se zdržíte? | כַּמָה זְמַן תִשְׁהֵה כָּאן? kama zman tišhe kan?
Jak dlouho už jste tady? | כַּמָה זְמַן אַתָה כְּבַר כָּאן? kama zman ata kvar kan?
Jak se vám to líbilo? | הַאִם זֶה מַצַא חֵן בְּעֵינֵיךָ? ha'im ze maca chen be'ejnejcha?
Jak se jmenujete? | מָה שִׁמְךָ? ma šimcha?
Jak se tam dostanu? | אֵיך מַגִיעִים לְשָׁם? ejch magi'im lešam?
Jak často tam jezdíte? | כֹּל כָּמַה זְמַן אַתָה הוֹלֵך לְשָׁם? kol kama zman ata holech lešam?
Nevíte, jak to udělat? | אַתָה יוֹדֵעַ אֵיך לַעֲשׂוֹת אֶת זֶה? ata jode'a ejch la'asot et ze?
Jak to? | אֵיך זֶה? ejch ze?
Jaký je směnný kurz? | מָה שַׁעַר הַחֲלִיפִין? ma ša'ar hachalifin?

čí?

שֶׁל מִי?

Čí je to vina? | אַשְׁמָתוֹ שֶׁל מִי זוֹ? ašmato šel mi zo?
Čí je to dítě? | שֶׁל מִי הַיֶלֶד הַזֶה? šel mi hajeled haze?
Čí je to? | שֶׁל מִי זֶה? šel mi ze?
Nevím, čí to je. | אַנִי לֹא יוֹדֵעַ שֶׁל מִי זֶה. ani lo jode'a šel mi ze

kde?

אֵיפֹה?

Kde je to? | אֵיפֹה זֶה? ejfo ze?
Kde se sejdeme? | אֵיפֹה נִיפָּגֵשׁ? ejfo nipageš?
Kde teď jste? | אֵיפֹה אַתָה עַכְשַׁו? ejfo ata achšav?
Kde můžu zaparkovat? | אֵיפֹה אַנִי יָכוֹל לַחְנוֹת? ejfo ani jachol lachanot?
Kde bydlíte? | אֵיפֹה אַתָה גַר? ejfo ata gar?
Máte kde spát? | יֵשׁ לְךָ מָקוֹם לִישׁוֹן? ješ lecha makom lišon?

odkud?

מֵאַיִן?

Odkud jste? | מֵאַיִן אַתָה? me'ajin ata?
Odkud odjíždí autobus do...? | מֵאַיִן עוֹזֵב הַאוֹטוֹבּוּס לְ...? me'ajin ozev ha'otobus le?
Odkud to víte? | מֵאַיִן אַתָה יוֹדֵעַ אֶת זֶה? me'ajin ata jode'a et ze?
Odkud ho znáš? | מֵאַיִן אַתָה מַכִּיר אוֹתוֹ? me'ajin ata makir oto?

kam?

לְאָן?

Kam jdete? | לְאַן אַתָה הוֹלֵך? le'an ata holech?
Kam jede tento autobus? | לְאָן נוֹסֵעַ הַאוֹטוֹבּוּס הַזֶה? le'an nose'a ha'otobus haze?
Kam jsi to dal? | אֵיפֹה שַׂמְתַ אֶת זֶה? ejfo samta et ze?
Kam byste chtěli jít? | לְאַן הַיִיתַ רוֹצֵה לַלֵכֵת? le'an hajita roce lalechet?

kdy?

מָתַי?

Kdy se vrátí? | מָתַי הוּא יַחֲזוֹר? mataj hu jachazor?
Kdy přijeli? | מָתַי הֵם הֵגִיעוּ? mataj hem hegi'u?
Kdy budete mít čas? | מַתָי יִהְיֵה לְךָ זְמַן? mataj jihje lecha zman?
Kdy se vám to hodí? | מַתָי זֶה מַתְאִים לְךָ? mataj ze mat'im lecha?
Kdy mohu přijít? | מַתָי אַנִי יָכוֹל לַבוֹא? mataj ani jachol lavo?
Kdy zavíráte? | מָתַי אָתֶם סוֹגְרִים? mataj atem sogrim?
Kdy to bude hotové? | מָתַי זֶה יִהְיֶה מוּכָן? mataj ze jihje muchan?
Kdy by měl přijít? | מָתַי הוּא אַמוּר לַחֲזוֹר? mataj hu amur lachazor?
Kdy tam mám být? | מַתָי עַלַי לִהְיוֹת שָׁם? mataj alaj lihjot šam?
Kdy jste se narodil(a)? | מַתָי נוֹלַדְתָ? mataj noladta?

kolik?

כַּמָה?

Kolik to stojí? | כַּמָה זֶה עוֹלֵה? kama ze ole?
Kolik to váží? | כַּמָה זֶה שׁוֹקֵל? kama ze šokel?
Kolik je hodin? | מָה הַשַׁעָה? ma haša'a?
V kolik hodin? | בְּאֵיזוֹ שַׁעָה? be'ejzo ša'a?
Kolik je to odtud zastávek? | כַּמָה תַחֲנוֹת זֶה מִכָּאן? kama tachanot ze mikan?
Kolik je ti let? | בֵּן כַּמָה אַתָה? ben kama ata?
‌Od/‌Do kolika let (věku)? | ‌מֵ/‌עַד אֵיזֶה גִיל? me/‌ad ejze gil?
O kolik je starší? | בְּכַּמָה שָׁנִים הוּא מְבוּגָר יוֹתֵר? bekama šanim hu mevugar joter?
Kolikátého je dnes? | מָה הַתַאָרִיך הַיוֹם? ma hata'arich hajom?

proč?

לָמָה?

Proč jsi to udělal? | לָמָה עַשִׂיתָ אֶת זֶה? lama asita et ze?
Proč zrovna já? | לָמָה דַוְקָא אֲנִי? lama davka ani?
Proč ne? | לָמָה לֹא? lama lo?
Nechápu proč. | אַנִי לֹא מֵבִין לָמָה. ani lo mevin lama
Bůhví proč. | אֱלוֹהִים יוֹדֵעַ לָמָה. elohim jode'a lama
Zajímalo by mě, proč... | הַיִיתִי רוֹצֵה לַדַעַת לָמָה... hajiti roce lada'at lama

Mužský a ženský rod

Hebrejština rozlišuje u sloves v přítomném čase ve všech osobách důsledně rod. Proto v otázce položené muži bude mít sloveso jiný tvar než v dotazu adresovaném ženě.

V naší konverzaci jsou uvedeny příklady otázek v mužském rodě. Jak se tvoří ženský rod najdete v kapitole o gramatice.

general

Určování času

Čas

זְמַן

Budete mít (zítra) čas? | יִהְיֵה לְךָ מַחָר זְמַן? jihje lecha (machar) zman?
Kdy se sejdeme? | מָתַי נִיפַּגֶשׁ? mataj nipageš?
V kolik hodin tam budete? | בְּאֵיזוֹ שַׁעָה תִהְיֵה שָׁם? be'ejzo ša'a tihje šam?
Budu tam za pár minut. | אֲנִי אֵהְיֶה שָׁם בְּעוֹד כָּמָה דָקוֹת. ani ehje šam be'od kama dakot
Kdy se vrátíte? | מָתַי תַחֲזוֹר? mataj tachazor?
Hned jsem zpět. | אֵחְזוֹר מִיָד. echzor mijad
Odjíždím za dvě hodiny. | אַנִי עוֹזֵב בְּעוֹד שַׁעָתַיִם. ani ozev be'od ša'atajim
Odešel před půl hodinou. | הוּא עַזַב לִפְנֵי חַצִי שַׁעָה. hu azav lifnej chaci ša'a
Je dost pozdě. | כְּבָר דֵי מֵאוּחָר. kvar dej me'uchar
Je ještě brzy. | עוֹד מוּקְדָם. od mukdam
Musím to dodělat do pátku. | אַנִי חַיָיב לְסַיֵים אֶת זֶה עַד יוֹם שִׁשִׁי. ani chajav lesajem et ze ad jom šiši
Musí to být zaplaceno do čtrnácti dní od... | צָרִיך לְשַׁלֵם אֶת זֶה תוֹך שְׁבוּעַיִים מִ... carich lešalem et ze toch švu'ajim mi
Stihneme to? | נַסְפִּיק? naspik?
Nestihnu to včas. | לֹא אַסְפִּיק זֹאת בַּזְמַן. lo aspik zot bazman
Můžeme to odložit? | אֶפְשַׁר לִדְחוֹת אֶת זֶה? efšar lidchot et ze?
Můžete přijít někdy jindy? | אַתָה יָכוֹל לַבוֹא בְּפַּעָם אַחֶרֶת? ata jachol lavo bapa'am acheret?
Přijedu zítra ráno. | אֲנִי אַגִיעַ מָחָר בַּבּוֹקֵר. ani agi'a machar baboker
Pozítří nebudu mít čas. | לֹא יִהְיֶה לִי זְמַן מָחֳרָתַיִם. lo jihje li zman mochoratajim
Vlak odjíždí zítra ráno. | הַרַכֵּבֶת עוֹזֶבֶת מָחָר בַּבּוֹקֵר. harakevet ozevet machar baboker
Kolik máme času? | כָּמַה זְמַן יֵשׁ לָנוּ? kama zman ješ lanu?
Nemáme moc času. | אֵין לָנוּ הַרְבֵּה זְמַן. ejn lanu harbe zman
Musíme si pospíšit. | אֲנַחְנוּ צְרִיכִים לְמָהֵר. anachnu crichim lemaher
Spěchám. | אַנִי מְמַהֵר. ani memaher
Jak dlouho to potrvá? | כָּמָה זְמַן זֶה יִימָשֵׁך? kama zman ze jimašech?
Je nejvyšší čas jít. | זְמַן לַעֲזוֹב. zman la'azov
Nemusím(e) spěchat. | אֵין צוֹרֶך לְמָהֵר. ejn corech lemaher
Máme dost času. | יֵשׁ לָנוּ מַסְפִּיק זְמַן. ješ lanu maspik zman
Kolik je ti let? | בֶּן כַּמָה אַתָה? ben kama ata?

general

Měsíce a roky

חוֹדָשִׁים וְשָׁנִים

rok | שָׁנָה šana
• kalendářní rok | • שְׁנַת שֶׁמֶשׁ šnat šemeš
• školní rok | • שְׁנַת לִימוּדִים šnat limudim
• přestupný rok | • שָׁנָה מְעוּבֶּרֶת šana me'uberet
letos | הַשָׁנָה hašana
loni | הַשָׁנָה שֵׁעַבְרָה hašana še'avra
předloni | לִפְנֵי שְׁנַתָיִם lifnej šnatajim
před rokem | לִפְנֵי שָׁנָה lifnej šana
příští rok | בַּשָׁנָה הַבָּאָה bašana haba'a
za dva roky | בְּעוֹד שְׁנַתָיִם be'od šnatajim
pololetí | חַצִי שָׁנָה chaci šana
čtvrtletí | רֶבַע שָׁנָה reva' šana
půlrok | חַצִי שָׁנָה chaci šana
desetiletí | עָשׂוֹר asor
století | מֵאָה me'a
tisíciletí | מִילֶנְיוּם milenjum

Roční období

עוֹנוֹת הַשָׁנָה

jaro | אָבִיב aviv
léto | קַיִץ kajic
podzim | סְתָו stav
zima | חֹרֶף choref
v ‌létě/‌zimě | ‌בַּקַיִץ/‌בַּחֹרֶף bakajic/‌bachoref
na ‌jaře/‌podzim | ‌בַּאָבִיב/‌בַּסְתָו ba'aviv/‌bastav

Měsíce v roce

חוֹדְשֵׁי הַשָׁנָה

leden | יָנוּאָר janu'ar
únor | פֶבְּרוּאָר febru'ar
březen | מַרְץ marc
duben | אַפְּרִיל april
květen | מַאי maj
červen | יוּנִי juni
červenec | יוּלִי juli
srpen | אוֹגוּסְט ogust
září | סֶפְּטֶמְבֶּר september
říjen | אוֹקְטוֹבֶּר oktober
listopad | נוֹבֶמְבֶּר november
prosinec | דֶצֶמְבֶּר december

v červenci | בְּיוּלִי bejuli
do února | עַד פֶבְּרוּאָר ad febru'ar
od listopadu | מִנוֹבֶמְבֶּר minovember
před měsícem | לִפְנֵי חוֹדֶשׁ lifnej chodeš
za měsíc | בְּעוֹד חוֹדֶשׁ be'od chodeš
tento měsíc | הַחוֹדֶשׁ hachodeš
příští měsíc | בַּחוֹדֶשׁ הַבָּא bachodeš haba
‌začátkem/‌koncem tohoto měsíce | ‌בִּתְחִילַת/‌בֵּסוֹף הַחוֹדֶשׁ bitchilat/‌besof hachodeš

Datum

תַאֲרִיך

Kolikátého je dnes? | מָה הַתַאֲרִיך הַיוֹם? ma hata'arich hajom?
Je sedmého června. | הַיוֹם הַשִׁבְעַה בְּיוּנִי. hajom hašiv'a bejuni
Včera bylo desátého října. | אֶתְמוֹל הָיָה הַעֲשָׂרָה בְּאוֹקְטוֹבֶּר. etmol haja ha'asara be'oktober
Přijedeme pátého září. | נַבוֹא בַּחֲמִישָׁה בְּסֶפְּטֶמְבֶּר. navo bachamiša beseptember
Pozítří je osmého. | מָחֳרָתַיִם הַשְׁמוֹנָה בַּחוֹדֶשׁ. mochoratajim hašmona bachodeš
Od šestnáctého prosince budu pryč. | לֹא אֵהֱיֶה כָּאן הַחֵל מֵהַשִׁישָׁה-עַשָׂר בְּדֶצֶמְבֶּר. lo ehje kan hachel mehašiša asar bedecember

general

Dny a týdny

יָמִים וְשָׁבוּעוֹת

dnes | הַיוֹם hajom
zítra | מָחָר machar
pozítří | מָחֳרָתַיִם mochoratajim
popozítří | בְּעוֹד שְׁלוֹשָׁה יָמִים be'od šloša jamim
včera | אֶתְמוֹל etmol
předevčírem | שִׁלְשׁוֹם šilšom
denně, každý den | מִדֵי יוֹם, כֹּל יוֹם midej jom, kol jom
jednou ‌denně/‌týdně | פַּעַם ‌בְּיוֹם/‌בְּשָׁבוּעַ pa'am bejom/‌bešavu'a
za tři ‌dny/‌týdny | בְּעוֹד שְׁלוֹשָׁה ‌יָמִים/‌שָׁבוּעוֹת be'od šloša jamim/‌šavu'ot
‌minulý/‌příští týden | בַּשָׁבוּעַ ‌שֶׁעַבַר/‌הַבָּא bašavu'a še'avar/‌haba
v týdnu | בְּמֶשֶׁך הַשָׁבוּעַ bemešech hašavu'a
o víkendech | בְּסוֹפֵי שָׁבוּעַ besofej šavu'a
pracovní den | יוֹם עֲבוֹדָה jom avoda
všední den | יוֹם חוֹל jom chol
svátek | חַג chag

Dny v týdnu

יְמֵי הַשָׁבוּעַ

pondělí | יוֹם שֵׁנִי jom šeni
úterý | יוֹם שְׁלִישִׁי jom šliši
středa | יוֹם רְבִיעִי jom revi'i
čtvrtek | יוֹם חֲמִישִׁי jom chamiši
pátek | יוֹם שִׁשִׁי jom šiši
sobota | יוֹם שַׁבָּת jom šabat
neděle | יוֹם רִאשׁוֹן jom rišon
ve ‌středu/‌čtvrtek | ‌בְּיוֹם רְבִיעִי/‌בְּיוֹם חֲמִישִׁי bejom revi'i/‌bejom chamiši

$UserId$1

Části dne

חֵלְקֶי הַיוֹם

ráno | בּוֹקֶר boker
dopoledne | בּוֹקֶר boker
poledne | צֹהֳרַיִם cohorajim
odpoledne | אַחַר הַצֹהֳרַיִם achar hacohorajim
večer | עֶרֶב erev
noc | לַיְלָה lajla
půlnoc | חֲצוֹת chacot
ráno (kdy) | בַּבּוֹקֶר baboker
v poledne | בַּצֹהֳרַיִם bacohorajim
odpoledne (kdy) | אַחַר הַצֹהֳרַיִם achar hacohorajim
večer (kdy) | בַּעֶרֶב ba'erev
dnes večer | הַעֶרֶב ha'erev
včera večer | אֶתְמוֹל בַּעֶרֶב etmol ba'erev
v noci | בַּלַיְלָה balajla
brzy ráno | מוּקְדָם בַּבּוֹקֶר mukdam baboker
‌o/po půlnoci | ‌בְּ/‌אַחֲרֵי חֲצוֹת be/‌acharej chacot
během dne | בְּמֶשֶׁך הַיוֹם bemešech hajom

Názvy dnů v týdnu

Týden začíná nedělí a dny se jmenují: den první - jom rišon (neděle), den druhý - jom šeni (pondělí) atd. Pouze sobota má zvláštní název - šabat.

Židovský kalendář

Židovský kalendář se velmi liší od kalendáře gregoriánského i islámského. Jde o tzv. lunisolární kalendář, který počítá měsíce podle kalendáře lunárního a roky podle slunečního, den začíná večer. V současnosti je používán především v souvislosti s náboženskými svátky a úkony.

Názvy měsíců v tomto kalendáři jsou: nisan, ijjar, siwan, tammuz, av, elul, tišri, marchešwan, kislew, tebet, ševat, adar I., adar II. (v přestupném roce).

general

Hodiny a minuty

שָׁעוֹת וְדָקוֹת

Kolik je hodin? | מָה הַשָׁעָה? ma haša'a?
Je pět hodin. | הַשָׁעָה חֲמֵשׁ. haša'a chameš
Jsou tři pryč. | קְצָת אַחֲרֵי שָׁלוֹשׁ. kcat acharej šaloš
Jsou skoro dvě. | הַשָׁעָה כִּמְעַט שׁתָיִם. haša'a kim'at štajim
Je půl sedmé. | שֵׁשׁ וָחֵצִי. šeš vacheci
Je tři čtvrtě na šest. | רֶבַע לְשֵׁשׁ. reva' lešeš
Je čtvrt na deset. | תֶשַׁע וָרֶבַע. teša' vareva'
Je za pět sedm. | חֲמִישָׁה לְשֶׁבַע. chamiša leševa'
Je šest deset. | שֵׁשׁ וַעֲשָׂרָה. šeš va'asara
V kolik hodin? | בְּאֵיזוֹ שָׁעָה? be'ejzo ša'a?
Ve tři hodiny odpoledne. | בְּשָׁלוֹשׁ אַחֲרֵי הַצֹהֳרַיִם. bešaloš acharej hacohorajim
O půl sedmé. | בְּשֵׁשׁ וָחֵצִי. bešeš vacheci
Jak dlouho ‌poletíme/‌pojedeme? | כָּמָה זְמַן ‌נַטוּס/‌נִיסַע? kama zman natus/‌nisa'?
Máte hodinky? | יֶשׁ לְךָ שָׁעוֹן? ješ lecha ša'on?
Jdou ty hodiny přesně? | הַשָׁעוֹן מְדוּיָק? haša'on medujak?

vteřina | שְׁנִיָה šnija
minuta | דַקָה daka
hodina | שָׁעָה ša'a
čtvrthodina | רֶבַע שָׁעָה reva' ša'a
půlhodina | חַצִי שָׁעָה chaci ša'a
tři čtvrtě hodiny | שְׁלוֹשֶׁת רִבְעֵי שָׁעָה šlošet riv'ej ša'a

Hlavní město

Hlavním městem Izraele je Jeruzalém, tedy alespoň z pohledu Izraele. Mnohé státy však Jeruzalém jako hlavní město neuznaly, proto také mají většinou své zastupitelské úřady v Tel Avivu.