Obsah

Ideální trasy pro...

Úvod

Objevte Kodaň

Stravování

Nakupování

Zábava

Sportovní aktivity

Historické milníky

Doporučené trasy

Vesterbro

Staré Město

Přístav a okolí

Královská čtvrť

Okolo hradu Rosenborg

Národní galerie umění

Nørrebro a jezera

Frederiksberg

Muzea a zábavní parky

Slotsholmen

Christianshavn a Holmen

Roskilde

Helsingør

Umělecká trasa

Praktické informace

Ubytování

Restaurace

Noční život

Tipy A–Z

Užitečné fráze

Literatura a film

O publikaci

Ideální trasy pro…

Blázny do nakupování

Zkuste odolat pokušení v obchodních domech na Strøget (trasa 2) a Kongens Nytorv (trasa 3), v buticích u Strøget a v Nørrebro (trasa 7) a v nezávislých obchodech ve Vesterbro (trasa 1).

Labužníky

Kodaň má 15 restaurací ověnčených michelinskou hvězdou. Værnedamsvej (trasa 1) je kodaňská ulice pro labužníky. V nádherné budově Magasin du Nord (trasa 3) zase najdete vynikající oddělení s potravinami.

Milovníky designu

Pokochejte se kvalitním moderním designem v Illums Bolighus na Strøget (trasa 2). Hotel Radisson Blu Royal je ikonou designu (trasa 1) a v Designmuseum Danmark se konají úžasné výstavy (trasa 4).

Děti

Potěšte děti výletem do Tivoli (trasa 9) a dopřejte jim žasnout v zoo (trasa 8) nebo v zábavním centru Experimentarium City (trasa 11). Potom si běžte prohlédnout blyštivé korunovačními klenoty na hradě Rosenborg (trasa 5).

Obdivovatele Andersena

Toulejte se po jeho oblíbených místech okolo Kongens Nytorv a Nyhavn (trasa 3). Navštivte Bakkehuset (trasa 1), Malou mořskou vílu (trasa 4) a kostel Panny Marie, kde se konal jeho pohřeb (trasa 2).

Obdivovatele renesanční architektury

Navštivte Kulatou věž a kostel Nejsvětější Trojice (trasa 2), hrad Rosenborg (trasa 5), Kastellet a Nyboder (trasa 4), burzu (trasa 10) a Christianshavn (trasa 11).

Milovníky výtvarného umění

Objevte Národní galerii (trasa 6), Ny Carlsberg Glyptotek (trasa 9), Thorvaldsenovo muzeum (trasa 10) a hrad Rosenborg (trasa 5). Mimo město navštivte galerie Arken, Ørdrupgaard a Louisiana (trasa 14).

Příznivce království

Vydejte se ve stopách králů a navštivte Slotsholmen (trasa 10), hrad Rosenborg (trasa 5), kostel Panny Marie (trasa 2), Amalienborg (trasa 4) a Roskilde (trasa 12). Nezapomeňte na obchod Royal Copenhagen (trasa 2).

Úvod

Geografie, zvyky a kultura Kodaně, včetně informací o historii, gastronomii a možnostech vyžití pro návštěvníky.

Objevte Kodaň

Stravování

Nakupování

Zábava

Sportovní aktivity

Historické milníky

Kodaň má přes 300 km cyklostezek

Objevte Kodaň

Kodaň je krásné přímořské město s rušným nočním životem, vytříbenou gastronomickou a kulturní nabídkou odpovídající mnohem větším evropským městům a všudypřítomnou historií dlouhou devět století.

Kodaň (København), hlavní město Dánska, leží ve východní části největšího ze 407 dánských (pojmenovaných) ostrovů Sjælland (Zealand) na pobřeží průlivu Øresund, jenž ho dělí od Švédska. Město založil biskup Absalon roku 1167 a dnes v jeho metropolitní oblasti žije 1,2 milionu z celkových 5,63 milionu obyvatel země. Samotné město (tvořené 15 obvody nacházejícími se mimo geografický záběr této publikace) má asi 750 tisíc obyvatel.

Strategické spojení do Evropy

Díky Jutskému poloostrovu sousedícímu na jihu s Německem je Dánsko jedinou skandinávskou zemí fyzicky spojenou s kontinentální Evropou, čímž tvoří most mezi Skandinávií a zbytkem kontinentu. Doslova je také spojnicí do Švédska díky silničnímu a železničnímu mostu přes Øresund do města Malmö.

Dánsko tudíž sdílí mnohé typické rysy svých severských sousedů: liberální sociální politiku spojenou s vysokou životní úrovní a styl státní správy zaměřený na konsenzus a vyvarování se zbytečné byrokracie. Přesto je Dánsko „evropštější“ a přístupnější než zbytek Skandinávie.

Město

Díky strategické poloze na pobřeží Baltského moře byla Kodaň odpradávna významným střediskem, a tudíž lákavým cílem pirátů i kupců. Jako rybářská vesnička se ve 12. století dostala pod ochranu biskupa Absalona, ale i do hledáčku lužických pirátů. O století později se do ní tlačili kupci z německých hanzovních měst. Do 15. století se průliv Øresund stal skutečným zlatým dolem díky slanečkům vyváženým do celé Evropy a mýtu, které král vybíral od každé lodi mířící do Baltského moře.

Během staletí Kodaň rostla, po celou dobu však zůstala přiměřeně kompaktní, přičemž její obyvatelé se postupně stěhovali ven z centrální aglomerace. Ve 12. století byla centrem pevnost Slotsholmen; ve středověku se město rozrostlo přes vodu a vzniklo Staré Město.

Ve středověku také vyrostly hradby s vodním příkopem obklopující město ze severu, východu a západu. Umístění tehdejších bran připomínají místní názvy Nørreport (Severní brána) a Vesterport (Západní brána); výjimkou je Østerport (Východní brána), jež stála až do 17. století na Gothersgade blízko současného Kongens Nytorv. Z jihu město chránila pevnost Slotsholmen a vodní hranice průlivu Øresund. Z příkopu se zachovalo jen pět jezer severně od centra.

Kristián IV. nechal v 16. století rozšířit opevnění východním směrem. Po vybudování pevnosti Kastellet a přilehlé Východní brány se uvnitř hradeb ocitl i hrad Rosenborg (1606–34); ohrazený prostor se tak prakticky zdvojnásobil a vznikla „Nová Kodaň“. Na jihu vyrostla čtvrť Christianshavn a na řadě nových ostrůvků doky a hradební bastiony. Pro potřeby dělníků i námořního vojska vznikl komplex Nyboder blízko Østerport. Kristián IV. vybudoval mnoho významných staveb v celém městě, jako hrad Rosenborg, Kastellet či Børsen, které se svou renesanční elegancí pyšní dodnes.

$UserId$1

K dalšímu prudkému růstu města došlo o století později, kdy vznikl Frederiksstaden jako „Nová Kodaň“ na území získaném Kristiánem IV. Dodnes se jedná o nejhonosnější část města, postavenou na místě bývalého venkovského královského paláce, který vyhořel. Na březích průlivu Øresund vyrostlo Kongens Nytorv a byl vyhlouben kanál Nyhavn, na jehož nábřeží si stavěli domy obchodníci, aby byli nablízku skladům se svým drahocenným zbožím.

Velké nebezpečí pro město postavené ze dřeva vždy představoval oheň. Dva rozsáhlé požáry v 18. století zničily téměř celé středověké centrum. Dnešní Kodaň tak má, až na výjimky zahrnující naštěstí většinu nádherných staveb vybudovaných Kristiánem IV., neoklasicistní podobu z 18. století.

Počátkem 19. století došlo v Kodani k velkému přelidnění. Spousta lidí žijících na malém prostoru bez odpovídající kanalizace byla časovanou bombou. Roku 1853 vypukla epidemie cholery, jíž podlehlo několik tisíc lidí, včetně známého umělce Christoffera Eckersberga.

Pro zlepšení životních podmínek zdejších obyvatel byly v roce 1856 strženy staré hradby a město se mohlo rozšiřovat do okolní venkovské krajiny, kde brzy vznikly čtvrtě Nørrebro, Vesterbro, Østerbro a Frederiksberg (i když ta je formálně samostatnou obcí).

Architekt a urbanista Ferdinand Meldahl (1827–1908) nese zásluhu na tom, že se tyto čtvrtě zachovaly jako parky obklopující vnitřní město, táhnoucí se od pevnosti Kastellet přes Østre Anlæg k Národní galerii umění, botanické zahradě a Ørsteds Parken. Zábavní park Tivoli, kdysi také součást hradeb, vytvořil podnikatel George Carsten roku 1843.

Současná Kodaň

Ve 20. a 21. století se město dále měnilo a mění. Ze staré části se v 60. letech stala pěší zóna, oživují se doky a úřady věnují obzvláštní péči obnově městské krajiny s udivující moderní architekturou, jako je třeba přístavba Královské knihovny zvaná Černý diamant (1999), Přístavní lázně (2003−11), budova opery (2005), Královské dánské divadlo (2008), DR Koncerthuset (2009) a akvárium Modrá planeta (2013). Na ostrově Amager vyrostlo na zelené louce zcela nové „centrum města“ Ørestad, rozsáhlou obnovou procházejí i další předměstské oblasti. Ambiciózním projektem je také rozšíření metra. Okružní linka Cityringen, dlouhá 15,5 km se 17 novými stanicemi, má zahájit provoz v roce 2019. Mnohé nejpodivnější a nejkrásnější stavby ve městě pocházejí z architektonického studia BIG Copenhagen (pro jejich budoucí plány viz www.big.dk).

Kodaňské obvody

Stejně jako většinu velkých měst i Kodaň tvoří různé oblasti obývané různými skupinami lidí s odlišnými přijmy. Indre By, vnitřní město s rozlohou cca 9 km2, má 51 000 obyvatel. Nejklidnější částí Starého Města je finanční čtvrť za Kongens Nytorv a Holmens Kanal s necelými 500 obyvateli, jejichž počet obvykle převyšují ubytovaní turisté. Více než polovinu bytů v této oblasti obývají bohatí mladí singles. Je to rovněž oblíbená adresa padesátníků, kteří chtějí bydlet blízko kulturního dění.

Studenti a mladé rodiny obývají převážně Nørrebro a Vesterbro, což jsou zároveň nejvíce multikulturní části Kodaně. Nørrebro s téměř 78 000 obyvateli je nejlidnatější čtvrtí. Přestože v posledních letech zažívá nejvíce sociálních problémů v celém městě, má pověst skvělého místa k trávení volného času. Kdysi zanedbaná Vesterbro dnes utěšeně vzkvétá: zabydleli ji mladí kreativní lidé, kteří starou čtvrť masných krámů Kødbyen přetvořili na centrum stylových nových barů, klubů, restaurací a galerií.

Vodou obklopená čtvrť Christianshavn je malým kodaňským Amsterdamem; podle jednoho komentátora byla „zabrána chudými, postavena pro bohaté a nyní je radikálně elegantní“. Příchod nových bohatých obyvatel přitahovaných obnovou čtvrti vyvolal mezi starousedlíky určité roztrpčení.

Østerbro a Frederiksberg patří k dražším čtvrtím; v Østerbro se nachází řada ambasád, včetně americké, kanadské, britské a ruské.

Ekologické město

Současná Kodaň je stále kompaktní město, mimořádně přátelské pro pěší a cyklisty. Dánové jezdí na kole houfně: muži v oblecích, studenti, maminky s dětmi ve vozících, dokonce i lidé s domácími mazlíčky. Město má díky tomu čistší vzduch, menší dopravní zácpy, zdravější obyvatele a větší bezpečnost provozu. A lidi navíc uspokojuje pocit, že dělají něco pro naši planetu.

Kodaň má zaslouženou pověst cyklisticky nejpřívětivějšího města na světě. Vede jím 400 km cyklostezek (další se plánují) a 41 % všech cest jeho obyvatelé podnikají na kole. Z rozpočtu města jde každoročně 250 milionů DKK na rozvoj cyklistiky. Speciální vagony pro kola usnadňují kombinování cyklistiky s cestováním hromadnou dopravou.

Důraz na ekologický přístup je návštěvníkům zjevný ještě před vstupem do samotné Kodaně. Při pohledu z letadla při příletu lze vidět ohromnou větrnou elektrárnu Middelgrunden v průlivu Øresund, při uvedení do provozu roku 2000 největší na světě. Větrníky dnes dodávají okolo 41 % veškeré elektrické energie v Dánsku. Samotný Øresund je natolik čistý, že se v něm dá plavat, a mnohé pláže na jeho pobřeží jsou označeny Modrou vlajkou, jež symbolizuje jejich čistotu a kvalitu. Městské úřady jsou velmi aktivní: rozhodly, že 90 % veškerého jídla podávaného v městských veřejných zařízeních bude do roku 2015 organického původu a že všichni obyvatelé musejí mít maximálně 15 minut chůze od svého bydliště park. Kodaň má také velmi ambiciózní program recyklace s plánem snížení nerecyklovatelných materiálů v domovním odpadu na pouhá 2 %.

$UserId$2

Kodaň v noci

Dánové

Obyvatelé Kodaně jsou stejně příjemní jako jejich město: liberální, dbalí zákonů, společensky zodpovědní (stačí se podívat na štědrý systém sociálního zabezpečení financovaný z vysokých daní, na které si málokdo stěžuje), družní, okouzlující a zároveň sarkastičtí. Umějí si užívat život, zejména když dojde na hygge, což lze volně vyložit jako kombinaci vřelosti, pohody a intimity, zahrnující obvykle rodinu, přátele, jídlo a velké množství alkoholu. Při jednání s druhými jsou neformální a věnují velkou pozornost osobní svobodě.

Pohled na pěší zónu Strøget

Botanická zahrada

Pří návštěvě Kodaně si nenechte ujít:

Jízdu na stoleté dřevěné horské dráze v Tivoli. Zábavní park Tivoli zahrnuje Rutschebanen, jednu z nejstarších horských drah na světě. Její provoz nedokázal zastavit ani přídělový systém paliva během 2. světové války: dvě tuny vážící vláček byl na vrchol vytahován ručně.

Studené pivo na „slunečné straně“ ulice Nyhavn. Barevné domy ze 17. století a staré dřevěné plachetnice vytvářejí dokonalé pozadí k posezení u jídla a pití. Nyhavn je atraktivní ulice, přezdívaná „nejdelší kodaňský bar“.

Jízdu na městském kole nové generace. Kodaňské Bycyklen, zaparkované v cyklostojanech po celém městě, mají zabudovanou GPS a elektromotor pro případ, že vás šlapání přestane bavit.

Výšlap na vrcholek Rundetårn. Tato unikátní astronomická observatoř ze 17. století stojí uprostřed dlážděného bludiště krásné staré Latinské čtvrti.

Návštěvu Muzea moderního umění Louisiana. Nejnavštěvovanější muzeum v Dánsku je samo o sobě uměleckým dílem, s nádhernými budovami obklopenými zahradou se sochami a výhledem na moře. Obsahuje fantastickou mezinárodní sbírku s díly Picassa, Giacomettiho, Miróa či Henryho Moorea a domácích oblíbenců, mimo jiné Asgera Jorna.

Ochutnávku smørrebrød. Dánský obložený žitný chléb je vskutku umělecké dílo, ať již v moderní miniaturizované verzi smushi, nebo oblíbené stjerneskud (padající hvězda).

Návštěvu lokací natáčení napínavých TV seriálů Borgen a Zločin na ostrově Slotsholmen. Jejich příznivcům bude povědomý Christiansborg Slot, domov dánského parlamentu a řady muzeí. Nordic Noir Tours (www.nordicnoirtours.com) pořádá procházku po místech, kde se točily Zločin, Most a Borgen z nádraží Vesterport každou sobotu ve 14.00 a 16.00.

Výšlap na věž kostela Vor Frelsers Kirke. Dřevěné schodiště se 400 stupni vinoucí se po vnější straně barokní věže kostela se postupně zužuje. Poskytuje nádherný výhled na celé město, avšak není pro osoby trpící závratí.

Smočení se v přístavu. Možná vás uchvátila voda při úžasné plavbě po kodaňských kanálech. Pokud ano, vezměte si plavky a zamiřte do přístavních lázní Islands Brygge, kde je to skvělé zejména v létě.

Kavárenská kultura

Černý diamant, Slotsholmen

Malá mořská víla

Socha Malé mořské víly (Den lille Havfrue), asi nejznámější symbol Kodaně, se nachází v přístavu naproti pevnosti Kastellet. Křehká dívka představující postavu z pohádky H. Ch. Andersena pochází z dílny sochaře Edvarda Eriksena, jemuž stála modelem slavná dánská primabalerína Ellen Price. Mořská panna sedí na vyvýšeném kamenu u břehu a za odlivu je spojená s pobřežím, za přílivu jí naopak od břehu dělí pár metrů. Symbolizuje tak lásku, kterou jen tak něco nezlomí, a také oběť, kterou je milující člověk schopen pro druhého podstoupit.

Socha začala vznikat už roku 1909 na popud Carla Jacobsena, majitele pivovaru Carlsberg, ale také sběratele umění a filantropa, a v srpnu 1913 byla s velkou slávou umístěna v kodaňském přístavu.

Malá mořská víla je oblíbeným turistickým cílem a právem nejfotografovanější památkou Kodaně. Dobrého přístupu k soše bohužel občas zneužívají i vandalové či nejrůznější aktivisté. V roce 1964 například socha přišla o hlavu a byla také několikrát přemalována na růžovo.

Socha má několik kopií, které jsou umístěné po celém světě. Jedná se například o Solvang (Kalifornie), Kimballton (Iowa), Piatra Neamt (Rumunsko) a Weihai (Čína).

Originální socha také putovala na světovou výstavu Expo 2010 do Šanghaje.

Užitečné tipy

Aktuální akce. Aktuální program akcí v Kodani nabízejí webové stránky Visit Copenhagen (www.visitcopenhagen.com) a také anglicky psaný týdeník The Copenhagen Post (www.cphpost.dk), zdarma v turistických centrech a některých hostelech.

Pamětihodnosti zdarma. Vstup zdarma je vždy na stálé výstavy v Národním muzeu a Národní galerii (včetně Muzea historie hudby a Královské sbírky soch) a do zajímavého Post & Tele Museum. Vstup zdarma je ve středu do Thorvaldsenova muzea a v sobotu do Ny Carlsberg Glyptotek. Zadarmo se lze podívat na sochu Malé mořské víly, prohlédnout si čtvrť Christiania či se vykoupat a opalovat na pláži Amager. Kodaň má řadu nádherných parků a zahrad, v nichž se lze dle libosti toulat, např. okolí hradu Rosenborg, nedalekou botanickou zahradu či romantické zahrady Frederiksberg.

Kodaňská karta. Pokud s sebou máte děti a plánujete navštívit hodně památek, určitě se vám vyplatí karta Copenhagen Card (www.copenhagencard.com), umožňující až dvěma dětem do 10 let cestování městskou dopravou a vstup do památek zdarma. V nabídce jsou také karty pro děti ve věku 10−15 let.

Střídání stráží. Nenechte si ujít pestrou přehlídku dánské pompy a obřadnosti u paláce Amalienborg, který střeží příslušníci královské gardy (Den Kongelige Livgarde). Každý den v 11.30 pochodují ze svých ubikací na Gothersgade 100 (u hradu Rosenborg) k paláci, kde poté probíhá ceremoniální výměna stráží.

Navštivte festival Roskilde. Předprodej vstupenek na největší hudební festival v severní Evropě konaný koncem června / začátkem července začíná 1. prosince.

Přivezte si pohodlné boty. Kodaň se nejlépe poznává pěšky, všechny ty dlažební kostky jsou pak ale pěkně cítit v nohách; pohodlí bez puchýřů vám zajistí vhodná obuv.

Pozor na cyklisty. Možná to zní samozřejmě, ale chodci by při přecházení pruhů pro cyklisty měli dávat pozor. Místní cyklisté jezdí rychle, a pokud se nemáte na pozoru, můžete snadno způsobit nehodu.

Spropitné. Spropitné není běžné, nikdo si však nebude stěžovat, pokud oceníte vynikající obsluhu!

Wi-fi zdarma. Mnohé kavárny, bary a hotely po celém městě nabízejí wi-fi zdarma, stejně jako Kodaňské návštěvnické centrum na Vesterbrogade 4A naproti parku Tivoli.

Go Green! Kodaň se chce do roku 2025 stát prvním uhlíkově neutrálním městem na světě. Mapa Objevte zelenou Kodaň, dostupná ve všech turistických centrech, zahrnuje ekologicky šetrné restaurace, kavárny, hotely a obchody. Více informací na www.visitcopenhagen.com.

Kuchaři při práci

Stravování

Dánsko je pro labužníky zemí zaslíbenou. Ochutnejte skvěle připravené tradiční smørrebrød nebo vynikající severské menu – Kodaň má více restaurací oceněných michelinskou hvězdou než kterékoli jiné skandinávské město.

Tradiční dánské jídlo, jak by se dalo čekat od přímořského národa v chladném, mlhavém podnebí, bylo založeno na potravinách bohatých na uhlovodany, mase a rybách. Obyvatelé převážně námořní a zemědělské země konzumovali to, co si sami vypěstovali a co měli k dispozici lokálně: jablka, pivo, chléb, obiloviny, mrkev, mléčné výrobky, vepřové, cibuli, švestky, brambory a ryby. Na jaře a v létě připravovali sezonní jídla, za dlouhých, chladných a tmavých zim však byli závislí na zásobách ze sklizně, které uchovávali většinou nakládáním a solením. V časech bez lednic právě tyto potraviny, které bylo možné skladovat téměř bez omezení, dominovaly tradičním dánským pokrmům.

Dnes je jídlo v dánských restauracích pestřejší. Díky kontaktu s jinými kulturami i kuchyněmi, přistěhovalcům a větší dostupnosti různých potravin poznali Dánové, stejně jako obyvatelé většiny Evropy, cizí jídla a ingredience. Cestu prošlapává generace mladých šéfkuchařů propagujících manifest Nové severské kuchyně. Důraz kladou na hojnost severní Evropy a používají místní sezonní biopotraviny. Někteří kuchaři využívají tyto čerstvé ingredience k úpravě tradičních dánských jídel pro moderního strávníka, jiní je kombinují s exotičtějšími chutěmi k vytvoření nové, „fúzní“ kuchyně (zejména francouzské, italské a thajské).

Denní jídla

Tradiční dánská snídaně zvaná morgenmad zahrnuje chléb s máslem, sýr, někdy plátky studeného masa a kávu. Občas se jí ovesná kaše a øllebrød, kaše z žitného chleba a piva. Velmi oblíbené jsou cereálie, k pití pak spíše káva než čaj. Nabídka v hotelích obvykle bývá široká a zahrnuje samozřejmě i tradiční sladké pečivo wienerbrød.

Oběd frokost je různý, většina lidí si však dává obložený chléb smørrebrød. Tradičně se jedná o krajíc tmavého žitného chleba a něco na něj: například Dyrlægens natmad („veterinářovu půlnoční svačinku“) tvoří játrová paštika (leverpostej), nakládané hovězí (salt kød) a plátek masového aspiku (sky), to vše zdobené syrovou cibulí a řeřichou.

K dalším tradičním kombinacím patří uzený úhoř, míchaná vajíčka a ředkvičky; játrová paštika se slaninou a restovanými houbami; tenké plátky pečeného vepřového (ribbensteg) s červeným kysaným zelím; gravadlax (plátky uzeného nebo sušeného lososa na bílém chlebu s krevetami, citronem a čerstvým koprem); a asi nejkomplikovanější jídlo zvané stjerneskud („padající hvězda“), což jsou dva kousky ryby (jeden uvařený v páře, druhý obalený v těstíčku a osmažený) na krajíci bílého chleba s máslem, ozdobené krevetami, majonézou, červeným kaviárem a plátkem citronu.

Tradiční alternativou k smørrebrød je dansk koldbord neboli dánský studený stůl. Nabízejí ho některé restaurace, typický je však pro domácí slavnostní příležitosti. Jedná se o formu bufetu se studeným prvním chodem, obvykle marinovaným sleděm (marinerede sild), nakládaným nebo podávaným s octovou zálivkou. Oblíbené jsou také kyselé krémové omáčky. Při obzvláště slavnostní příležitosti může být sleď připravený s dalšími ingrediencemi: bramborami, cibulí a kapary, krémovou koprovou nebo majonézovou omáčkou. Sleď se obvykle podává s ledově studenou pálenkou, díky které (podle Dánů) snadněji sklouzne do žaludku.

Ceny jídla a pití

Průměrná cena jídla o třech chodech pro jednu osobu (bez vína):

€€€€ = více než 550 DKK

€€€ = 400–550 DKK

€€ = 250–400 DKK

Dánská pálenka zvaná akvavit je obvykle ochucená kmínem, má alespoň 37,5 % a bývá levnější než dovážené lihoviny.

Druhý chod tvoří různé studené maso a saláty, poté následuje teplé jídlo, obvykle na plátku žitného chleba a nakonec sýry a sušenky.

Večeře se nazývá middag, jelikož kdysi se jedla uprostřed dne. Většina Dánů se snaží večeřet každý den doma v rodinném kruhu. Obvykle se podává maso, často s tradiční omáčkou a bramborami; velmi oblíbené jsou však i mezinárodní pokrmy jako těstoviny či pizza.

Stravování doma

Jídlo je pro Dány velice významné, neboť společné stolování lidi spojuje a přináší pohodu. Je to důležitá společenská událost, ať už jde o běžné jídlo v kruhu rodiny, nebo slavnostní večeři s hosty.

Podobně jako ve většině zemí i v Dánsku se scházejí rodiny u společného stolu v tradičních svátečních dnech. Jedná se především o vánoční oběd (Julefrokost) a velikonoční oběd (Påskefrokost). Vánoční tabule Julebordet se připravuje formou koldbord a kromě každodenního smørrebrød zahrnuje speciální vánoční pokrmy æbleflæsk (plátky vepřového podávané s kompotem z jablek, cibule a slaniny), flæskesteg (pečené vepřové s křupavou kůrčičkou) a Julesylte (vepřovou paštiku s nakládanou červenou řepou a hořčicí).

K dalším tradičním jídlům patří husa (i když spousta lidí dnes dává přednost kačeně), podávaná 24. prosince s vařenými bramborami, nakládaným červeným zelím, karamelizovanými brambůrkami a masovou šťávou, po níž následuje risalamande, rýžový pudink zdobený šlehačkou, sekanými mandlemi a třešňovou polevou. Tradičně se jí až do chvíle, kdy někdo narazí na celou mandli schovanou v pudinku. V minulosti se podával jako první chod, aby se všichni nasytili a snědlo se málo masa. Celá večeře se zapíjí pivem nebo kořalkou zvanou snaps.

Stravování v restauracích

V Kodani se nachází přes dva tisíce restaurací a kaváren, které obvykle nabízejí dobré jídlo. Některé z nich poskytují něco mimořádného: 15 kodaňských restaurací drželo v roce 2014 celkem 17 michelinských hvězd. Restaurace Noma majitele Reného Redzepiho zaměřená na novou severskou kuchyni byla prestižním časopisem Restaurant Magazine navíc oceněna jako „nejlepší restaurace na světě“.

Útulné kodaňské kavárny mají obvykle otevřeno od rána do pozdního večera. Většina podává alkohol a přes den i jídlo, některé se v noci mění na kluby s hudbou a tancem. Pokud dáváte přednost barmanům před baristy, můžete zkusit čím dál oblíbenější koktejlové bary a buď zůstat u klasických koktejlů z 20. let, nebo ochutnat současné kodaňské výtvory jako Skvrnité prase (v Salon 39 na Vodroffsvej 39) či Levandulovou rosu se šampaňským (v Ruby na Nybrogade 10).

Restaurace jsou obvykle o něco formálnější a kuchyně zavírá pár hodin před odchodem posledních návštěvníků. Chcete-li jíst později večer, vždy se telefonicky informujte, kdy kuchyně v daném podniku zavírá. Připravte se na to, že restaurace podávající obědy i večeře často zavírají uprostřed odpoledne. U vyhlášených restaurací se doporučuje rezervovat si stůl předem.

Kde kupovat jídlo

Chcete-li si jídlo koupit sami, Kodaň nabízí řadu vynikajících obchodů s potravinami. Na Værnedamsvej ve čtvrti Vesterbro, přezdívané „labužnická ulice“, najdete skvělá lahůdkářství, kvalitní řeznictví, obchody se sýrem, vínem i čokoládou. Pokud se až sem nedostanete, můžete zajít do některého z obchodních domů – většina nabízí kvalitní potraviny.

Pro kvalitní chléb, cukrářské výrobky, víno, čokoládu a olej se vydejte do obchodů Emmerys (hlavní pobočky jsou na Østerbrogade 51, Vestergade 13, Store Strandstraede 21; www.emmerys.dk). K novým prodejnám biolahůdek patří proslulé Meyers Deli (Kongens Nytorv 13, Gammel Kongevej 107, Godthåbsvej 10; www.meyersdeli.dk). Kdo má rád sladké, měl by navštívit některou pobočku cukrářství Lagkagehuset (Frederiksberggade 21, Vesterbrogade 4a, Ny Østergade 12, Frederiksborggade 6) a ochutnat dánské zákusky a pečivo. Rostoucí počet minipivovarů nabízí žíznivým cestovatelům piva plzeňského typu, od Færgekroen Bryghus z Tivoli (Vesterbrogade 3; www.faergekroen.com) po oceněný Nørrebro Bryghus (Ryesgade 3; www.noerrebrobryghus.dk).

Největší krytá tržnice ve městě Torvehallerne blízko stanice metra Nørreport má na 60 stánků s nabídkou čerstvé produkce i sushi, tapas a ovesné kaše.

Tradiční rychlé občerstvení zajišťuje pølsevogn (klobásový vagon). Párky v rohlíku, včetně neblaze proslulých červených klobás røde pølser, se podávají s hořčicí, kečupem a remuládou a zapíjejí čokoládovým mlékem.

Ekologické značení

$UserId$1

Předkrm v podniku Studio

Strávníci na střešní zahradě GRO

Pastva pro oči a chuťové pohárky

Tradiční smørrebrød

Tradiční jídla

Æbleflæsk – vepřové plátky s kompotem z jablek, cibule a slaniny.

Æggekage – vaječný dort (vydatné jídlo typu omelety, někdy s přidanou moukou, aby trochu nakynulo).

Biksemad – hovězí hašé podávané s volským okem a kečupem.

Blodpølse – vepřové jelito.

Finker – pokrm podobný skotskému haggisu.

Flæskesteg – pečené vepřové s křupavou kůrčičkou (svær).

Nakupování

$UserId$2

Nákupní mapa

Mimo centrum

Dánský design pro domácnost

Zábava

Tivoli

Koncertní sály

Divadlo, opera a tanec

Jazzové kluby a zábavní restaurace

Bary, kluby a diskotéky

Přehledy událostí

Sportovní aktivity

Koupání

Vodní sporty

Jízda na kajaku a půjčovny lodí

Wakeboarding a kitesurfing

$UserId$1

Bruslení

Aktivní prohlídky

Divácké sporty

Fotbal

Házená

Hora odpadků

Historické milníky

$UserId$2

Vikinské období

700–1000 n. l. |  | Vikingové kolonizují Británii, Normandii a jižní Švédsko a podnikají plavby do Grónska, Kanady, Ruska či Konstantinopole.
960 |  | Harald I. Modrozub konvertuje ke křesťanství.

Středověk

1157 | Valdemar I. po století nepokojů sjednocuje Dánsko.
1160 | Biskup Absalon buduje první hrad na ostrově Slotsholmen.
1254 | Købmandshavn (Kodaň) získává městská práva. Německá hanzovní liga vidí významnou roli města v pobaltském obchodě.
1282 | Neoblíbený král Erik V. je šlechtou přinucen podepsat v Nyborgu Velkou chartu omezující jeho moc.
1340 | Vlády se ujímá Valdemar Atterdag (1340–75), znovu upevňuje královskou moc a rozšiřuje dánské území.
1397 | Markéta I. (1375–1412) zakládá Kalmarskou unii, spolek s Norskem a Švédskem pod nadvládou Dánska.
1417 | Erik VII. buduje hrad Kronborg ve městě Helsingør, místo výběru mýtného z lodí proplouvajících průlivem Øresund.
1443 | Kodaň se stává hlavním městem Dánska.
1479 | Založena Kodaňská univerzita.

Renesance

1523 | Kalmarská unie končí korunovací Gustava Vasy králem Švédska. Norsko zůstává součástí Dánska až do roku 1814.
1536 | Reformace: Dánsko se stává protestantskou zemí.
1588–1648 | Rozšiřování města za šedesátileté vlády Kristiána IV., zapojení Dánska do třicetileté války (1618–48) v letech 1625–29 proti Svaté říši římské se stává nákladnou pohromou. Další boje (1643–45) proti Švédsku vedou k rozsáhlých územním ztrátám.
1658–59 | Dánsko prohrává další válku se Švédskem, jemuž přenechává třetinu svého území, včetně kontroly nad průlivem Øresund.
1665 | Frederik III. zakládá dědičnou absolutistickou monarchii.

18. a 19. století

1711–12 | Při morové epidemii umírá třetina obyvatel Kodaně.
1728 | Velké požáry ničí většinu města, nastává rozsáhlá obnova.
1754 | Založena Dánská královská akademie umění inspirující tzv. zlatý věk umění (1800–50).
1801–14 | Kodaň ostřelují britské lodě, aby zabránily obchodování s Francií. Británie znovu útočí roku 1807. Dánsko podporuje Francii a v roce 1813 bankrotuje. Kielskou smlouvou postupuje Norsko Švédsku.
1848–9 | Frederik VII. ruší absolutistickou monarchii.
1864 | Po válce s Pruskem a Rakouskem Dánsko postupuje Šlesvicko--Holštýnsko Německu.

20. a 21. století

1914–18 | Během 1. světové války zůstává Dánsko neutrální.
1929–40 | Za vlády levicové koalice ovládané sociální demokracií vzniká sociální stát. Ve 30. letech přichází hospodářská krize.
1940–45 | Neutrální Dánsko je roku 1940 napadeno Německem. V roce 1943 se přidává ke Spojencům, hnutí odporu přemísťuje většinu židovských obyvatel do bezpečí ve Švédsku. Roku 1945 Dánsko osvobozeno Británií.
1968–71 | Po studentských nepokojích vzniká Christiania.
1972 | Na trůn usedá Markéta II.
1973 | Dánsko vstupuje do EHS.
1989 | Dánsko se stává první zemí povolující registrované partnerství osob.
2000 | Dánsko odmítá euro. Otevírá se most přes Øresund, silniční a železniční spojení se Švédskem.
2011 | Helle Thorning-Schmidt, první dánská premiérka, stojí v čele středolevé vládní koalice.
2014 | Kodaňská zoo si vysloužila globální odsouzení za předhození mláděte žirafy lvům.