Top 10 zajímavostí

Centrální oblasti Typické Švédsko s nádhernou krajinou a tradiční kulturou.

Göteborg Proslulá městská divadla a galerie střeží sám Poseidon.

Skansen Objevte švédskou minulost v tomto nádherném muzeu pod širým nebem.

Sámové Poznejte kulturu původních obyvatel severní Evropy.

Stockholm Nádherné hlavní město protkané řadou malebných vodních kanálů.

Půlnoční slunce Paprsky ozařující rozsáhlou krajinu dalekého severu umožňují i noční hru golfu.

Malmö Třetí největší město Švédska, okouzlující směsice starého a nového.

Kalmar Slott Ukázkový renesanční zámek s vodním příkopem, padacím mostem a tajnými chodbami.

Kiruna a okolí Nahlédněte do jedné z nejodlehlejších částí země s krásnými přírodními sceneriemi.

Vimmerby Místo narození Astrid Lindgrenové, jejíž kouzelné příběhy zde doslova ožívají.

Ideální výlet po Švédsku

1. den Göteborg

Zaleťte si do tohoto rušného města s pohnutou historií. Rodinám s dětmi se budou líbit horské dráhy v Lisebergu a Universeum. Ostatní se můžou vydat na plavbu po kanálech a poté poznat švédský design v Röhsska Museet. Na jídlo si dejte mořské plody a den zakončete plavbou kolem souostroví při západu slunce.

2. den Švédské „letní hlavní město“

Vydejte se autobusem do Marstrandu, oblíbeného švédského letoviska, a objevte nádherné pobřeží Bohuslän. Navštivte impozantní pevnost Carlsten, nezapomeňte ani na nádherné řemeslné galerie. Na oběd si dejte uzené krevety v Utter Smokehouse (v Tjuvkil, na silnici 168) a odpoledne se vykoupejte v moři.

3. den Rytiny do kamene

Pokračujte podél pobřeží až k tajemným kamenným rytinám z doby bronzové v Tanum. O kus dál na sever leží malebná rybářská vesnička Fjällbacka, dějiště románů Camilly Läckberg. Pokud máte čas, vypravte se na plavbu na nejzápadnější ostrovy Švédska, Väderöarna. V opačném případě jeďte zpět do Göteborgu.

4. a 5. den Stockholm

Nasedněte do vysokorychlostního vlaku a posnídat už můžete ve Stockholmu. Dopoledne doporučujeme strávit ve středověké části Gamla Stan. Poté se vydejte přes moderní nákupní třídy na oběd do zastřešené tržnice Östermalmshallen a zajděte na prohlídku úchvatné stockholmské radnice. Další den pak věnujte kultuře: určitě nelze vynechat muzeum Vasamuseet s původní válečnou lodí uvnitř, nové muzeum Fotografiska a Skansen, muzeum v přírodě.

6. den Na parníku

Objevovat vody okolí Stockholmu je nejlepší v rámci výletu parníkem: zhlédnout během něj můžete například Drottningholmský palác ze 17. století, sídlo královské rodiny, nebo se vydat do příjemného městečka Mariefred a navštívit úchvatný zámek Gripsholm.

7. den Starověká Uppsala

40minutová jízda vlakem vás zavede do míst, kde se zrodilo samotné Švédsko. Nejprve navštivte mohyly v Gamla Uppsala, které jsou pro obdivovatele vikinské kultury zážitkem. Potom se vydejte zpět do města na oběd a odpoledne můžete strávit v krásné gotické katedrále nebo si prohlédnout operační sál v Gustavianu.

8. den Nebe & peklo

Ranním vlakem se vydejte do Falunu a dopoledne absolvujte prohlídku zdejšího měděného dolu, pekelného zdroje dávného švédského bohatství. Po obědě nastupte na autobus č. 64, který vás doveze k božskému domku Carl Larson-Gården ve Sundbornu – místu zrodu švédského designu.

9. den Dalarna

Samotné srdce Švédska, okolí jezera Siljan, je nejlepší projet autem. Krásný pohled na okolní krajinu se vám naskytne z věže Björkberget nedaleko Siljansnäs. Vydejte se do dvou muzeí v Mora – Zorn a Vasaloppet. Oběd si dejte v jedné ze skvělých kaváren s překrásným výhledem v medvědím parku v Orsa. Pak pokračujte dál kolem jezera a zastavte se v Nusnäs, kde si můžete koupit krásného barevného koníka Dala – tradiční švédský suvenýr.

Úvod

Švédsko je největší zemí ve Skandinávii, přesto zde žije jen 9,5 milionu obyvatel. Táhne se v délce téměř 1600 km a návštěvníky sem láká mnoho rušných měst, jako Stockholm, Göteborg nebo Malmö, křišťálově čistá jezera a písčité pláže, venkov, kde dodnes přežívají staré písně a příběhy, ale i rozlehlá arktická divočina.

Švédové bezstarostně tančí okolo májky během letních oslav, plni energie, kterou je zásobují světlem zalité měsíce roku, kdy slunce nechodí spát. Překrásná příroda láká k mnoha aktivitám, ať už je to chytání ryb, rafting na řekách, jízda na koni, plavba lodí, hraní golfu nebo šplhání po horách. Ale také zima má svůj půvab. Švédská lyžařská střediska zdatně konkurují nejlepším alpským resortům, polární záře ozařuje noční oblohu, a kde jinde na světě máte možnost přespat v hotelu, který je celý z ledu?

Barevné domky a lodě na pobřeží Bohuslänu

Geografie a krajina

Celková rozloha Švédska je 449 964 km2, což z něj činí třetí největší zemi v západní Evropě. Téměř polovinu hranic obklopuje voda: na jihozápadě jsou to úžiny Skagerrak, Kattegat a Oresund, zatímco na východě omývá švédské břehy Baltské moře a Botnický záliv. Většina západní části Švédska sousedí s Norskem, na severovýchodě pak vymezuje hranici s Finskem velká řeka Torneälven. Přeletět Švédsko znamená překonat více než 3200 km zvlněného pobřeží, nespočet roztroušených ostrůvků, kilometry nedotčené přírody, tmavě zelené lesy, zurčící řeky, potůčky a obrovská jezera Vänern a Vättern, která jsou doslova mořem uprostřed Švédska.

Nejrůznější atrakce

I ve třech největších městech najdete mnoho zeleně. Stockholm s 860 000 obyvatel je městem moře, jezer a krásně zelených parků. Rozprostírá se na 14 ostrovech: vydejte se směrem na východ, kde se souostroví tříští na tisíce dalších ostrovů, až k vodám Baltu. Pokud se do Švédska vydáte lodí ze západní Evropy, první, co spatříte, bude nádherný přístav na západním pobřeží v Göteborgu. Ten je druhým největším švédským městem, známým svými širokými třídami a vodními kanály ze 17. století. Třetí největší město, Malmö, leží daleko na jihu a je silně ovlivněno blízkým Dánskem, se kterým je navíc spojeno mostem přes moře, který je dlouhý neskutečných 8 km.

Kromě těchto tří největších měst se zde nacházejí dvě další univerzitní města. Blízko Malmö je to, zejména ve středověku proslavený, Lund a severně od Stockholmu Uppsala, kdysi hlavní město země a domov starých pohanských zvyků.

Čím dále putujete na sever, tím méně je krajina osídlená. Na konci malebné železniční tratě Inlandsbanan se rozprostírají hory, z nichž většina je celoročně pokryta sněhem. Přibližně 15 % země leží za polárním kruhem, kde v létě slunce „nezapadá“ a v zimě tu zažijete „nekonečnou noc“. Právě zde také narazíte na původní obyvatelstvo – Sámy, kteří při svém putování se stády sobů neberou zřetel na státní hranice.

Švédsko se velmi snaží zachovat svou kulturu. Země je plná zajímavých historických památek, včetně asi 200 zámků, paláců a vesnických sídel, unikátních kamenných rytin z doby bronzové a fascinujících vikinských osad; za zmínku určitě stojí obchodní středisko Birka nebo megalitický monument Ales Stenar. Současný švédský design se projevuje všude: jeho kořeny najdete v domě Carla Larssona, jednoho z umělců, jehož tvorba se vyznačuje čistými liniemi a uklidňujícími barvami. Ani po stránce hudební Švédsko nijak nezaostává. Göteborský symfonický orchestr je hodnocen velmi vysoko v žebříčku nejlepších světových orchestrů. Neustále narůstá počet hudebních letních festivalů naprosto všech žánrů, od komorní hudby až po tvrdý metal. Švédsko se dokonce stalo centrem gastronomického umění – najdete tu 10 restaurací oceněných Michelinskou hvězdou. Švédové využívají prvotřídní suroviny z místních zdrojů.

Mírnější zimy

Švédské zimy ve skutečnosti vůbec nejsou tak drsné, jak se mnoho lidí mylně domnívá, a to především vlivem teplého Golfského proudu. Tradiční prosincové trhy, během nichž jsou nádherně vyzdobené uličky a městy prochází průvody spojené s oslavami svaté Lucie, jsou pro návštěvu jako stvořené.

Venkovské kořeny

Na budování moderního Švédska se z velké části podílela krajina. Země je dobře známá svým demokratickým přístupem, kdy každý ve společnosti má právo říct svůj názor. To souvisí s tím, jak moc je minulost Švédska spjata se zemědělstvím. Vraťme se o pouhé čtyři nebo pět generací zpět, na počátek 20. století. Švédsko tvořila zbídačená venkovská společnost, asi 80 procent obyvatelstva se živilo zemědělstvím. Malé skupinky vesničanů se musely semknout dohromady, aby přežily v podmínkách, které jim zdejší drsná krajina připravila.

Během století se ale ze Švédska stala jedna z nejbohatších zemí světa, většina venkovského obyvatelstva se přestěhovala do měst. Přesto však obyvatelé dnešních moderních měst mají stále vřelý vztah k přírodě. Systém sociálního zabezpečení, fungující ve Švédsku již od 18. století, vychází z potřeby postarat se o chudší vesničany a zemi ho dnes může většina ostatních států jen závidět.

Venkovní vyžití

Švédové jsou posedlí vším, co se týká přírody. Ať už je léto nebo zima, milují chození na túry, lyžování, lezení po horách a v neposlední řadě také plavání v jezerech nebo v moři. Symbol Švédska představuje stuga, malý dřevěný červený domeček na venkově někde poblíž jezera, kam si jezdí odpočinout a splynout s okolní přírodou celé rodiny Švédů. Na sklonku léta vyráží celé výpravy sbírat houby a nepřeberné množství různých bobulí, například lingonbär (podobné červenému rybízu), blåbär (borůvky), hjortron (ostružník moruška), björnbär (ostružiny) a smultron (lesní jahody).

Typickým ztělesněním švédské lásky ke své krajině jsou také muzea v přírodě. Nápad se zrodil v roce 1891, kdy si prozíravý Artur Hazelius všiml, že se Švédsko v důsledku průmyslové revoluce značně mění. Začal tedy „sbírat“ typické staré budovy z různých oblastí a znovu je sestavovat ve Skansenu (Stockholm). Dnes mají lidé podobné sbírky všude, v létě a během slavnostních událostí si místní oblékají tradiční kroje, předvádí původní řemesla a tančí v rytmu hudby předávané z generace na generaci již po několik staletí.

Zábavy a oslavy

Švédsko přistupuje k alkoholu velmi rozporuplně. V obchodech a supermarketech je povoleno prodávat pouze pivo s nízkým obsahem alkoholu (lättöl). Pro víno, pivo a tvrdý alkohol si Švédové musí chodit do obchodů s lihovinami Systembolaget. I když se tedy může zdát, že je zde konzumace alkoholu velmi potlačovaná, Švédové doslova milují oslavy. Stockholmská čtvrť Stureplan je známá svým nočním životem a každý pátek a sobotu jsou zdejší bohémské hospody a bary v Södermalm plné k prasknutí.

Ve vikinském muzeu v Birce, jezero Mälaren

Jen málokde se slaví svátky s takovým nadšením. Ve městech, městečkách i na vesnicích se lidé scházejí, aby zapálili velkou vatru během pálení čarodějnic a přivítali tak nástup jara po temných zimních měsících, malují obličeje svých dětí a na Zelený čtvrtek je oblékají jako čarodějnice, tančí okolo májky, v červnu si pochutnávají na racích, v srpnu si nasazují legrační klobouky a v prosinci se kochají plápoláním plamínků svíček během oslav svaté Lucie.

Jag älskar Sverige (Miluji Švédsko)

Není pochyb o tom, že zájem o tradice a vztah ke krajině pramení z toho, že obyvatelé věří ve Švédsko a jeho zvyklosti. Zdá se ale, že švédská sebedůvěra je celkem na místě. Svědčí o tom i fakt, že se v posledních letech rozšířil vývoz ze země do všech koutů světa.

Pokud máte přátele nebo příbuzné v zahraničí, jste pravděpodobně velmi vděční podnikateli Niklasi Zennströmovi, jednomu z tvůrců komunikačního programu Skype. Možná jste se zhlédli ve švédské módě: síť H&M je dnes druhým největším oděvním řetězcem na světě, s pobočkami ve více než 40 zemích. Podobně rozšířený je i nábytkový řetězec IKEA. Říká se, že každý desátý Evropan se narodil v posteli z IKEA. Trilogie Milénium od švédského novináře a spisovatele Stiega Larssona si našla cestu k více než 63 milionům čtenářů na celém světě.

Švédské detektivky

V poslední dekádě švédské detektivky doslova zaplavily světový knižní trh a vytvořily zcela novou kategorii označovanou jako „Nordic Noir“. První autorkou, která využila jako dějiště své knihy tajuplnou a neobydlenou krajinu Švédska a místní malé vesničky, byla Kerstin Ekman ve svém díle Stalo se u vody (Händelser vid vatten), které se zakládá na skutečném příběhu. Dalekou oblast severu ve své sérii detektivních románů spojených postavou Rebecky Martinsson vykresluje i Åsa Larsson, která vyrostla v Kiruně. Třetí oblíbenou švédskou autorkou je Camilla Läckberg. Knihy o neohroženém inspektoru Wallenderovi od Henninga Mankella jsou velmi známé i mimo Švédsko a zpopularizovalo je filmové ztvárnění BBC s Kennethem Branaghem. Nelze samozřejmě opomenout ani Stiega Larssona. Jeho románové trilogie Milénium (Muži, kteří nenávidí ženy, Dívka, která si hrála s ohněm a Dívka, která kopla do vosího hnízda) se od roku 2005 prodalo již neskutečných 63 milionů výtisků.

Švédi jsou na svou zemi patřičně pyšní; až poznáte zdejší lidi a objevíte švédskou bohatou a rozmanitou krajinu, pochopíte proč.

Stručná historie

Švédsko má dlouhou a pohnutou historii. Celou dobu je provází vztah jeho obyvatel k vodě. Baltské a Severní moře i vnitrozemské toky – nic jiného se v takové míře nepodepsalo na formování švédských dějin. Kolem roku 800 se na světové scéně objevili Vikingové, kteří v rámci svých plaveb vyráželi na dlouhých lodích do nestřežených pobřežních vod a přitom zabíjeli a pustošili vše, co jim přišlo do cesty.

Počátky

Většina lidí si spojuje počátky dějin Skandinávie právě s dobou Vikingů. Ve skutečnosti však sahají až 12 000 let zpátky, do období konce poslední doby ledové. Od ústupu ledovců a moří tvar poloostrova víceméně odpovídá tomu dnešnímu. Primitivní lovci, kteří se během tání ledu přesunuli na sever, se začali věnovat zemědělské činnosti a rybaření.

Vikinský památník v Birce

Během doby železné se zde usazovaly samostatné kmeny a celá oblast se podle jednoho z kmenů na břehu jezera Mälaren označovala jako Sverige neboli „země Svearů“. Stopy po těchto prvních Švédech jsou dnes patrné všude v okolí jezera.

Převážná většina švédských Vikingů se nevydávala na západ, ale na východ. Důvodů pro podnikání plaveb bylo mnoho, největší roli však pravděpodobně hrála touha objevovat, obchodovat a získávat nová území. Varjagové se plavili hluboko do vnitrozemí dnešního Ruska, odkud se dále vydávali jihovýchodním směrem až do Konstantinopole, kde se někteří z nich stali členy císařské stráže.

Většina informací o raných Švédech pochází z vykopávek z Birky. V době svého největšího rozmachu (v letech 800 až 960) byla Birka obchodním střediskem s asi 40 000 obyvateli. V okolí břehů jezera Mälaren bylo nalezeno mnoho hrobů a archeologických pozůstatků. Vikingové po sobě zanechali také vysoké runové kameny s dnes již dávno rozluštěnými nápisy. Vyskytují se zejména kousek na sever od Stockholmu, jeden však byl nalezen až daleko na jihu v Östersjönu v Jämtlandu.

Zlatý pokoj na zámku Kalmar Slott

Středověk

Křesťanství do Švédska pronikalo jen velmi pomalu. V 9. století se do Birky vydal jako misionář svatý Ansgar, franský mnich, a začal zde kázat. Okolo roku 1000 byl Olof Skötkonung, první křesťanský král Švédů, pokřtěn byzantskou církví. Nepodařilo se mu však přivést Švédy na novou víru. V polovině 12. století přešel na křesťanskou víru král Erik IX. Svatý (Erik Jedvardsson, svatý Erik), ale Švédové se pohanství vzdávali jen velmi pomalu.

Velký vliv měl na Švédy ve středověku také svazek německých obchodních měst (hanza), který řídil obchod na většině území severní Evropy. Hanza měla ve Švédsku silné kořeny, především na ostrově Gotland, a zajišťovala dobré obchodní spojení mezi oblastí Baltského moře a Německem.

Runy a runové kameny

Vikinské runové kameny vznikaly především v 10. století, ale rytinové písmo se na území Švédska používalo již od 4. století a v některých částech Dalarny přežilo až do 18 století.

Ve 13. století začalo Švédsko získávat nadvládu nad územím, které dnes patří Finsku. Se sousedním Dánskem mělo střídavě buď dobré vztahy, anebo naopak sváry. V roce 1397 Dánsko za vlády královny Markéty I. sjednotilo své území s Norskem a Švédskem a vytvořilo Kalmarskou unii.

Zatímco Dánsko zůstalo s Norskem spojené až do roku 1814, Švédsko se odtrhlo již v roce 1523, kdy nastoupil švédský král Gustav I. (Gustav Vasa) na trůn.

Kalmarská unie zapsala do dějin takové Švédy jako Engelbrekta Engelbrektssona, vůdce povstání proti dánskému daňovému systému v roce 1434, nebo Stena Sturea, který ovlivnil švédské dějiny porážkou krále Kristiána I. Dánského v bitvě u Brunkebergu roku 1471.

Během posledních 50 let své existence již nebyla Kalmarská unie jednotná a skončila neslavnou „stockholmskou krvavou lázní“, během níž (8. a 9. listopadu 1520) dánský král Kristián II. potlačil švédskou vzpouru a nechal na stockholmském náměstí Stortorget popravit 82 švédských šlechticů.

Královské dynastie

Švédské dějiny od počátku 15. století až do století 20. lze rozdělit na období vlády různých královských dynastií.

Gustav Vasa se právě vrátil z exilu, když byli jeho otec a synovec zabiti během „stockholmské krvavé lázně“. Gustav dal v Dalarně s pomocí rolníků dohromady armádu, se kterou se vydal směrem na jih a cestou dobýval dánské pevnosti. Gustav byl zvolen králem 6. června 1523 (dnes je 6. červen státním svátkem) a o 11 dní později dánskou nadvládu definitivně ukončil vstup rebelů do Stockholmu.

Gustav II. Adolf

Jeho vnuk, Gustav II. Adolf, se také ukázal být výborným bojovníkem a zároveň vládcem. Během třicetileté války překročil Baltské moře a utkal se s Livonskem (Estonsko a Litva), Ruskem a Polskem. Jeho tažení bylo natolik úspěšné, že se území začalo říkat „švédský rybníček“. Ve Švédsku pak svěřil správu země do rukou schopného kancléře Axela Oxenstierna, který vlastnil zámek Tidö na jižní straně jezera Mälaren.

Královna Kristýna

Svoboda a osvícení

Uvnitř muzea v Linnéträdgården, Uppsala

Vznik moderního Švédska

Stadshuset

Od 20. století po současnost

Hlava státu, král Karel XVI. Gustav, a královna Silvie

Historické milníky

kolem 94 n. l.  | Římský historik Tacitus se zmiňuje o Svearech.
8. až 11. století  | Vikingové pronikají přes Rusko až do Konstantinopole.
kolem 790  | Birka se stává obchodní stanicí.
829–831  | Ansgar se snaží zavést křesťanství.
993–1024  | Vláda Olofa Skötkonunga, prvního křesťanského krále Švédska.
12. století  | Spolek hanza začíná ovládat obchod.
1397  | Spojení Dánska, Švédska a Norska.
1435  | První schůzka Riksdagu (parlamentu).
1520  | Stockholmská krvavá lázeň.
1523  | Gustav Vasa zvolen králem; počátek dynastie Vasovců.
1527  | Gustav Vasa zavádí reformaci.
1718  | Karel XII. zabit; konec dynastie Vasovců.
1718–1771  | Období svobody; Riksdag získává moc.
18. století  | Gustav III. podporuje kulturu a umění.
1808–1809  | Švédsko se vzdává území Finska ve prospěch Ruska.
1810  | Francouzský maršál Jean-Baptiste Bernadotte se stává korunním princem.
1814  | Dánové předávají Norsko Švédům.
1818  | Korunní princ se stává Karlem XIV. Janem, králem Švédsko-Norska.
80. a 90. léta 19. století  | Počátek průmyslové revoluce. Krize v zemědělství vede k masové emigraci Švédů.
1905  | Norsko získává nezávislost.
1914–1918  | První světová válka; Švédsko zůstává nestranné.
1939–1945  | Druhá světová válka; Švédsko opět vyhlašuje neutralitu.
1986  | Zavraždění předsedy vlády Olofa Palmeho.
1995  | Švédsko se připojuje k Evropské unii.
2000  | Církev se po 400 letech odděluje od státu.
2003  | Zavražděna ministryně zahraničí Anna Lindh. Švédsko v národním referendu odmítá přijetí eura.
2011  | Švédští chirurgové provádí první transplantaci umělého orgánu na světě.