Top 10 zajímavostí

Hlavní náměstí Bývalé tržiště je dnes živoucím srdcem Krakova

Wawel Hrad a katedrála na návrší Wawel, kde po staletí sídlili polští panovníci

Národní muzeum Navštivte expozice nejlepšího polského výtvarného a dekorativního umění či sbírky zbraní a výzbroje

Planty Odpočinková zóna plná zeleně obklopuje celé Staré Město

Mariánský kostel Středověký chrám je pastvou pro oči zvenčí i zevnitř

Muzeum moderního a současného umění (MOCAK) Seznamte se s nejlepším polským i světovým uměním v prostorách moderního kulturního centra

Osvětim Památník obětí koncentračního tábora

Kostel Archa Páně Ve výkladní skříni socialismu, ve čtvrti Nová Huť, si prohlédněte tento unikátní projev oddanosti Poláků víře

Tarnov Nádherně zachovalý klenot jižního Polska

Kaziměř Nevšední směs moderní éry a starobylé židovské kultury

Ideální den v Krakově

9.00 Snídaně

Den začněte snídaní v kavárně Noworolski v Sukiennicích, popřípadě v jiné z kaváren lemujících Hlavní náměstí. Povšimněte si zvířecích symbolů na fasádách – ještěrek, orlů, beranů či nosorožců, kterým vděčí zdejší kupecké domy za svá jména. Za tónů polnice, které pravidelně zaznívají z věže Mariánského kostela, vykročte na prohlídku města.

10.00 Královská cesta

Vydejte se směrem na sever Floriánskou ulicí až k bráně, kterou projížděli polští králové před svou korunovací na hradě Wawel. Projděte kolem středověkého Barbakanu a ulicí św. Jana zamiřte do městského parku Planty.

11.00 K univerzitě

U kostela sv. Anny zabočte zpět do ulic města. V 11 hodin se na nádvoří Collegia Maius zaposlouchejte do tónů studentské hymny Gaudeamus igitur (zní vždy také v 9, 13, 15 a 17 h).

11.30 Mariánský kostel

Vraťte se na Hlavní náměstí a nahlédněte do nádherného interiéru katedrály. Nechte se unášet krásou oltáře z 15. století, jenž je významným dílem Veita Stosse. Každý všední den v 11.50 se oltář otevírá a odhaluje vnitřní panely.

12.00 Sukiennice

Poohlédněte se po suvenýrech v Sukiennicích, historické tržnici stojící uprostřed Hlavního náměstí již od středověku. Máte-li v oblibě jantar, kožené výrobky nebo tradiční výšivky, jste na správném místě.

13.00 Oběd

Uličky západně od Hlavního náměstí jsou doslova přeplněné restauracemi a jídelnami všech cenových kategorií. Místní mají v oblibě Chimera Salad Bar, který najdete v suterénu na ulici św. Anny.

14.00 Alej apoštolů

Přejděte náměstí za maličkým kostelem sv. Vojtěcha a vydejte se na Královskou cestu po Grodské ulici. Za procesím apoštolů u kostela sv. Petra a Pavla odbočte do ulice Kanonicza, nejstarší a nejkrásněji opravené ulice ve městě.

15.00 Wawel

Prohlédnout si všechny historické poklady uložené na hradě a v katedrále by vám zabralo celý den. Určitě však nevynechejte výstup na věž katedrály, kde se můžete dotknout srdce Zikmundova zvonu ze 16. století – a vaše přání se vám vyplní. Rozlučte se s Wawelem u kovové plastiky draka střežícího svoji sluj na břehu řeky.

19.00 Divoké housle

Vydejte se po Široké ulici, bývalé tepně židovské Kaziměře. Rezervujte si stůl v Klezmer Hois nebo jiné restauraci, vychutnejte si tradiční židovská jídla a zaposlouchejte se do klezmeru.

22.30 Příjemná noc

Pokud vás jídlo a hudba dostatečně naladily, vyrazte na plac Nowy, do centra nočního života v Kaziměři. Začněte v klubu Alchemia na rohu ulice Estery a pokračujte, dokud vám síly a obsah peněženky vystačí.

Koňské drožky před Mariánským kostelem

Úvod

Krakov je bezesporu nejvýznamnějším kulturním a historickým městem Polska. Velkolepé sídlo polských panovníků rozkládající se na wawelském návrší uchvacovalo návštěvníky již v dobách svého založení roku 1000 n. l. Město leží v jižní části Polska, necelých sto kilometrů od hranic se Slovenskem a přibližně hodinu cesty od Tater. Jeho neuvěřitelně zachovalé Staré Město je zaneseno do seznamu světového dědictví UNESCO a může se pochlubit nevšedním množstvím židovských památek. Zdejší muzea a galerie patří k těm nejlepším v celém Polsku a na špici pomyslného žebříčku se Krakov nachází, i co se týče klubové scény a nočního vyžití. Není tedy překvapením, že město každoročně navštíví na deset milionů turistů.

Krakovská karta

Návštěva Krakova není závratně drahou záležitostí. Chcete-li přesto ušetřit, pořiďte si turistický pas zvaný Krakowska Karta Turystyczna (www.krakowcard.com) – dvoudenní vyjde na 100 zlotých, třídenní na 120. Za tuto cenu budete mít veškeré cestování v MHD a vstup do všech muzeí zdarma. Kartu si můžete koupit například v InfoKraków (ul. św. Jana 2; ul. Szpitalna 25; www.infokrakow.pl; po–ne 9.00–19.00), popřípadě v informačních kancelářích nebo v hotelích.

Poklady Starého Města

Krakov je druhé největší město v Polsku, žije v něm více než 700 000 obyvatel. Je přirozeným centrem historického regionu Malopolsko. Štěstím v neštěstí bylo, že jako téměř jediné významnější město v Polsku přežilo 2. světovou válku relativně bez úhony. V samém srdci historického Starého Města leží rozlehlé Hlavní náměstí (Rynek Główny), které bylo v dobách svého vzniku největším náměstím v Evropě. Jeho dominantami jsou Sukiennice, renesanční budova bývalé tržnice, a impozantní Mariánský kostel postavený v průběhu 14.–16. století. Jeho nádherný interiér vám doslova vyrazí dech.

Okolí náměstí je protkáno pravidelnou sítí historických uliček. Najdete tu špičková muzea a umělecké galerie; příkladem může být Muzeum Czartoryských, které má ve svých sbírkách jeden z nejcennějších obrazů světa, da Vinciho Dámu s hranostajem (obraz je kvůli rekonstrukci muzea dočasně přemístěn na Wawel). Město se může pochlubit bohatými katolickými tradicemi a všichni Poláci jsou hrdí na bývalého krakovského arcibiskupa Karola Wojtyłu, pozdějšího papeže Jana Pavla II. Dům, kde jako mladý biskup žil, je dnes Arcidiecézním muzeem. Najdete ho na ulici Kanonicza, jediné ulici ve městě, kterou je možno spatřit tak, jak vypadala před mnoha staletími. Jako zelený prstenec obepíná centrum pás parků zvaný Planty, stojící na místě původních hradeb.

Staré Město je tím hlavním důvodem, proč do Krakova přijíždí většina turistů. Místo, které si rozhodně musíte prohlédnout, je hrad Wawel – tady byli kdysi korunováni polští králové a dnes tu odpočívají v pokoji v kryptě wawelské katedrály. Součástí hradního areálu jsou i středověké obranné hradby a věže, klenotnice a zbrojnice.

Fasády na ulici Kanonicza

Nedaleko ležící čtvrť Kaziměř je bolestnou připomínkou válečných hrůz, jimiž si obyvatelé Krakova museli projít. Zdejší židovská komunita, která tu pokojně žila více než 450 let, přestala po 2. světové válce prakticky existovat. Kaziměř se stala centrem odkazu židovských tradic a židovské kultury, na druhou stranu je to i čtvrť moderní, která žije bohémským nočním životem. Najdete tu jak důstojné památky, jejichž příkladem je Stará synagoga (nejstarší v Polsku) nebo Židovské muzeum Galicja, tak i spoustu barů, klubů a kaváren, které noc co noc praskají ve švech pod náporem mladých flamendrů.

Bašta kultury

Krakov kdysi býval hlavním městem Polska a sídlí tu nejstarší univerzita v zemi (Jagellonská univerzita). Dnes je vyhlášeným kulturním centrem a mekkou milovníků umění. Jako protipól vesměs konzervativních uměleckých kruhů v Krakově vzniklo v 19. století revoluční hnutí mladých umělců zvané Młoda Polska, jehož nejvýraznější postavou byl Stanisław Wyspiański. Jeho netradiční pohled na umění i na život měl mnoho následovníků, kteří ve městě založili celou řadu galerií. Wyspiański a jeho dílo, zejména nádherné vitráže, jsou v Krakově doslova všudypřítomné; to nejlepší najdete v muzeu ve Starém Městě, které nese jeho jméno. Milovníci soudobého umění, především nastupující generace mladých umělců, si přijdou na své v Paláci výtvarných umění. Další menší, nezávislé galerie najdete ve Starém Městě i v Kaziměři.

Portrét Stanisława Wyspiańského

Místa k odpočinku

Jestliže nabudete dojmu, že shonu a ruchu velkoměsta bylo až příliš, Krakov vám nabízí hned několik příjemných zákoutí pro oddech a relaxaci. V létě, kdy vzduch ve městě bývá nedýchatelný a teploty prudce stoupají, směřují místní do některého ze 40 zdejších parků. Ti šťastnější vyrážejí za hranice města na chalupy a chaty. Krakovem se vine řeka Visla, která by snad mohla poskytnout snadné osvěžení, ale do jejích vod se noří jen výjimečně stateční a otužilí jedinci. K moři je z Krakova daleko (přibližně 500 km), a tak jedinými příležitostmi ke koupání jsou jezera v okolí města a obrovský krytý akvapark (park wodny).

Krakovské květinářky

Tradice prodeje květin mezi Sukiennicemi a Mariánským kostelem se v Krakově udržuje již od první poloviny 16. století. Dnes v ní pokračují pouze a jen tzv. krakowskie kwiaciarki (krakovské květinářky), v jejichž rodinách se tato výsada dědí z matky na dceru. Květinářek není více než deset a požívají ve městě jisté vážnosti. Předávají květiny všem významným osobnostem, které Krakov navštíví – ať to byl papež Benedikt XVI. či Jan Pavel II., japonský císař Hirohito nebo princ Charles. Jejich starostí je i kladení květin k soše polského velikána Adama Mickiewicze anebo rozdávání jmelí kolemjdoucím na Štědrý den.

Navštívit můžete i nejstarší polskou botanickou zahradu. Užijte si klidu a projděte se mezi upravenými zahradami, rybníčky a skleníky; v létě se tu navíc konají koncerty pod širým nebem. Jeden den v květnu otevírají všechna krakovská muzea po setmění své brány a představují návštěvníkům své sbírky v rámci Muzejní noci.

Šachisté na břehu řeky Visly

Za hranicemi centra

Nedaleko centra leží oblast, která se na turistických mapách objevila poměrně nedávno – průmyslová čtvrť Nová Huť, postavená těsně po 2. světové válce. Návštěvníci sem přijíždějí ve stále větším počtu, aby si prohlédli monumentální díla socialistického realismu.

Dále od města se na jihovýchodě nachází další skvost, solné doly ve Věličce. Stovky metrů pod zemí tu můžete obdivovat neuvěřitelné sochařské výtvory, které do soli kdysi vykutali zdejší horníci.

Kaple sv. Kingy, solné doly

Ti z vás, kteří nehledí na čas, si mohou udělat výlet do vzdálenějších koutů této části Polska. Na úpatí Tater leží půvabné městečko Zakopané, které se v zimních měsících zaplní lyžaři z celé země. V létě naopak láká tisíce pěších turistů, kteří město využívají jako základnu k náročným horským túrám či k procházkám do okolních kopců a panenských lesů.

Slabou hodinku autem na východ od Krakova leží Tarnov, jedno z nejkrásnějších středověkých měst v Polsku. V jeho půvabných uličkách najdete například dva nádherné dřevěné kostely. Město je také centrem romské kultury v zemi.

Většina návštěvníků Krakova nezapomene zavítat i do bývalých nacistických koncentračních táborů Osvětim a Březinka. Oba se nacházejí přibližně 50 km západně od města. To, co zde spatříte, se jen těžko vyjadřuje slovy a tato návštěva vás může hluboce zasáhnout.

Krakov a jeho okolí je neuvěřitelnou směsicí starého a nového světa, plnou památek na dávné tragédie i překypující bezstarostnou lehkostí dnešních dnů. Ať už sem přijedete z jakéhokoli důvodu, rozhodně si z Krakova odvezete celou řadu nezapomenutelných zážitků.

Stručná historie

Krakov má dlouhou a bohatou historii, ve které není nouze o dramatické události. Za dobu své existence bylo toto druhé největší polské město mnohokrát napadeno, obléháno, okupováno a vypleněno. Vždy však prokázalo svoji nezlomnost a houževnatost. V dobách míru ve městě působily významné osobnosti vědeckého, církevního i uměleckého světa.

Osadníci a nájezdníci

Existují důkazy o tom, že wawelské návrší bylo osídleno již před 50 000 lety. Podle legendy byl zakladatelem Krakova slovanský kníže Krak, který na Wawelu vystavěl opevněnou osadu, odkud kontroloval důležité obchodní stezky. První písemná zmínka o Krakově pochází z roku 965. V ní cordóbský kupec Ibrahím ibn Jákúb uvádí, že „Krakwa“ je důležitým městem, známým po celé Evropě.

Hlavním obchodním artiklem ve zdejší oblasti byl v tehdejších dobách jantar. Obchodovalo se s ním již od mladší doby kamenné a byl ceněn pro své údajně léčebné účinky. Také se věřilo, že svému majiteli přináší štěstí, svěžest a dlouhověkost. Dalším, neméně důležitým výnosným zbožím byla v Krakově sůl z nedalekých dolů ve Věličce.

Jantarové srdce

Roku 966 přijalo Polsko křesťanství a v roce 1000 bylo založeno krakovské biskupství. V té době byla na wawelském návrší postavena první katedrála. Roku 1038 přesunul král Kazimír I. Obnovitel, patriarcha rodu Piastovců, hlavní město z Hnězdna do Krakova, a Wawel se tak stal královskou rezidencí. Roku 1241 bylo město poničeno při invazi Tatarů, brzy však bylo znovu vybudováno. Roku 1257 získal Krakov městská práva a v této době také vznikl základní půdorys města, jak jej známe dnes. Začala výstavba kryté tržnice Sukiennic a město bylo obehnáno prvními hradbami.

Zlatý věk

Za vlády krále Kazimíra III. Velikého (1333–70), posledního panovníka z dynastie Piastovců, celá země a s ní i Krakov prosperovaly. Proto se také říká, že Kazimír přebíral zemi postavenou ze dřeva a zanechal ji celou z kamene. Nejvýznamnější stavbou, která za jeho vlády vznikla, byl wawelský hrad. Později byl celý přestavěn v gotickém slohu, rozšířen o hradby i věže a propojen s městským opevněním. V jeho prostorách vznikla roku 1364 první akademická instituce v zemi, která se stala základem městské univerzity. Roku 1335 bylo založeno město Kaziměř, jež se však stalo součástí Krakova až na konci 18. století.

Holubí přízraky

Až budete na krakovském Hlavním náměstí odhánět dotěrné holuby, vzpomeňte si na jednu polskou legendu, podle níž se nejedná o obyčejné ptáky, ale o převtělené duchy rytířů a dvořanů Jindřicha IV. Probuse, krakovského knížete v letech 1288–1290.

V roce 1386 se litevský velkokníže Vladislav II. Jagello oženil s tehdy jedenáctiletou Hedvikou z Anjou, nejmladší dcerou uherského a polského krále Ludvíka I. Velikého, a byl korunován polským králem. Tím začala éra dynastie Jagellonců na polském trůnu (trvala až do roku 1572) a zároveň vznikla polsko-litevská unie. 15. července 1410 dosáhla spojená polsko-litevská armáda významného vítězství nad řádem německých rytířů v bitvě u Grunwaldu.

Památník slavné bitvy u Grunwaldu

Krakov za Jagellonců nadále vzkvétal. Těžil ze své strategicky výhodné polohy – střetával se zde západní svět s Byzancí a jižní Evropa s Baltem a Skandinávií. Čím většího významu dosahovaly zdejší obchodní stezky, tím důležitější postavení Krakov získával.

Významným momentem byl pro Krakov vstup do hanzy roku 1430. Ta vznikla původně jako obchodní spolek severoněmeckých měst a postupem času si monopolizovala práva na zprostředkování obchodu v oblasti Baltu, Anglie, Skandinávie a Rusi. V polovině 15. století měl spolek hanzovních měst již více než 150 členů. Krakov bohatl, čímž do města lákal mnoho dalších obchodníků a řemeslníků. Jedním z nich byl například slavný norimberský řezbář Veit Stoss (Wit Stwosz).

Sarmatismus

Sarmatismus byl převládající kulturní směr a životní styl, kterým se prezentovala v průběhu 16.–18. století polská szlachta (šlechta). Byl založen na mýtu, že Poláci jsou vlastně potomky Sarmátů, starověkého národa, který obýval od 6. století př. n. l. do 3. století n. l. oblast mezi Dolní Volhou a Donem. Sarmatismus se v období renesance postupně přeměnil ze ctihodného pacifistického hnutí v militantní válečnickou kulturu, která nejvýše stavěla umění jízdy na koni, honosné orientální oblečení a mohutný knír. Od poloviny 18. století se tento směr pomalu vytrácel. Dnes je v Krakově jeho připomínkou tzv. Kohoutí bratrstvo . Nejlepší sbírku sarmatských portrétů si můžete prohlédnout v Oblastním muzeu v Tarnově.

V 16. století docházelo k dalšímu rozvoji obchodu a řemesel a ve městě vzniklo na třicet cechovních spolků. Již koncem 15. století byly na krakovských tiskařských lisech tištěny první knihy vydané v Polsku, o několik desetiletí později tu byla založena první pošta. Po sňatku krále Zikmunda I. Starého s lombardskou vévodkyní Bonou Sforzou v roce 1518 začali do města proudit věhlasní italští architekti: Bartolomeo Berrecci, Giovanni Maria Padua a Santi Gucci zanechali své stopy na Sukiennicích, Wawelu a mnoha dalších památkách, hrobkách a epitafech.

Když procházíte historickým centrem, jistě vám neujde, že Krakov byl italskou renesancí značně ovlivněn. V této době byly rovněž rozšířeny středověké městské hradby – přibyl Barbakan a celá severní oblast města byla propojena hlavní třídou s Floriánskou bránou, jedním z osmi vstupů do města.

Zvolený monarcha

Hrad Wawel

V letech 1655–57 Krakov značně poničili Švédové, jeden z nejsilnějších soupeřů polsko-litevské aliance. Jejich invaze do Polska je známá pod názvem „švédská potopa“ (potop) – bylo při ní uloupeno množství uměleckých předmětů a vypleněna královská pokladnice na Wawelu.

Úpadek Polska

Roku 1809 bylo město začleněno do Varšavského knížectví, které na části území Polska vyhlásil Napoleon Bonaparte. Ten však utrpěl zdrcující porážku v bitvě u Waterloo a po následném Vídeňském kongresu připadlo knížectví ruskému carovi. Krakov získal status svobodného města a stal se hlavním městem tzv. Republiky krakovské, která přetrvala až do roku 1846.

Wyspiańského Akt stvoření v kostele sv. Františka

Znovuzrození a katastrofa

Stanisław Wyspiański

Ostnaté dráty koncentračního tábora Osvětim

Poválečná léta

Polský papež

Chvilka odpočinku v Krakově

Krakov dnes

Historické milníky

50 000 př. n. l.

První osídlení wawelského návrší.

9000–4500 př. n. l.

V oblasti se objevují kmeny lovců a sběračů.

965

Córdobský kupec Ibrahím ibn Jákúb zmiňuje město „Krakwa“.

990–999

Měšek I. a Boleslav I. Chrabrý začleňují Krakov do Polska. Boleslav I. Chrabrý nechává vystavět hrad Wawel a první katedrálu.

1000

Založena krakovská diecéze.

1038

Kazimír I. přesouvá hlavní město z Hnězdna do Krakova.

1241

Krakov zničen Tatary.

1257

Boleslav V. Stydlivý uděluje Krakovu městská práva.

1290

Začátek stavby Mariánského kostela.

1333

Kazimír III. Veliký, poslední z Piastovců, je korunován králem.

1335

Kazimír III. Veliký zakládá Kaziměř.

1364

Založena Krakovská akademie (dnes Jagellonská univerzita).

1385

Litevský velkokníže Vladislav II. Jagello se stává polským králem.

1495

Krakovští Židé jsou přinuceni přesídlit do Kaziměře.

1573

Jindřich z Valois se stává prvním voleným polským králem.

1596

Hlavním městem Polska se stává Varšava.

1772

První dělení Polska. (Druhé dělení o 21 let později.)

1794

Propuká povstání pod vedením Tadeusze Kościuszka.

1795

Třetí dělení Polska; Krakov se stává součástí Rakouského císařství.

1918

Polsko je opět nezávislým státem; Krakov získává statut prvního svobodného města v nové republice.

1939–44

Nacisté vyhlazují většinu židovské populace v Krakově.

1945

K moci se dostávají komunisté.

1978

Karol Wojtyła je jmenován papežem Janem Pavlem II. Krakov je zapsán na seznam světového dědictví UNESCO.

1981

Generál Jaruzelski vyhlašuje výjimečný stav.

1989

Jednání mezi komunistickou vládou a hnutím Solidarita otevírají cestu ke svobodným volbám.

2004

Polsko vstupuje do Evropské unie.

2010

Tělo prezidenta Kaczyńského je uloženo ve wawelské katedrále.

2015

Krakovský právník Andrzej Duda je zvolen prezidentem Polska.

Table of Contents

Top 10 zajímavostí

Ideální den v Krakově

Úvod

Poklady Starého Města

Bašta kultury

Místa k odpočinku

Za hranicemi centra

Stručná historie

Osadníci a nájezdníci

Zlatý věk

Zvolený monarcha

Úpadek Polska

Znovuzrození a katastrofa

Poválečná léta

Krakov dnes

Historické milníky

Zajímavosti

Krakovské květinářky

Sarmatismus

Stanisław Wyspiański