Top 10 zajímavostí

Rialto Historické srdce benátské obchodní čtvrti je stále vyhlášené svými trhy

Sbírky Peggy Guggenheimové Jedny z nejlepších sbírek moderního umění v Evropě

Dóžecí palác Velkolepé sídlo benátských dóžat

Scuola Grande di San Rocco Interiér se může pyšnit nádhernou výzdobou od Tintoretta

Murano Ostrov proslavený svým sklem, které se tu vyrábí již po staletí

Most Vzdechů Spojuje Dóžecí palác s bývalou věznicí

La Salute Ikona Benátek stojící na samém začátku Canal Grande

Gallerie dell’Accademia Domov exkluzívních sbírek benátského umění z období od 14. do 18. století

Canal Grande Hlavní dopravní tepna Benátek lemovaná starobylými paláci

Bazilika sv. Marka Velkolepý chrám v samém srdci Benátek

Ideální den v Benátkách

9.00 Rialto

Pokochejte se pohledem na dary benátské laguny a italských zahrad a sadů na místě, které svému účelu slouží již více než 1000 let. Pozorujte rybářské čluny na nábřeží a v místních obchůdcích si zakupte koření, kávu či sýry.

10.00 Canal Grande

Naloďte se na vaporetto č. 1 a vydejte se na San Marco a Lido. Proplujte kolem nádherných paláců a poté vystupte na zastávce Accademia.

11.00 Návštěva galerie

V sestiere Dorsoduro, ráji milovníků umění, mají domov Galerie dell’Accademia a sbírky Peggy Guggenheimové. Accademie schraňuje nejkrásnější sbírky benátského umění. Z Ponte dell‘Accademia sledujte ruch na Canal Grande.

13.00 Oběd s vyhlídkou

Vyberte si z pestré palety venkovních kaváren a restaurací na nábřeží Zattere, obepínajícím jižní cíp Dorsodura. Za prvotřídními dezerty vyrazte do cukrárny Gelateria Nico, kde mají jednu z nejlepších zmrzlin ve městě.

14.00 Svěží procházka

Porozhlédněte se po Zattere a v kostele Gesuati se nechte unést nádhernou výzdobou od Tiepola. Vydejte se směrem k cípu poloostrova do Punta della Dogana a navštivte zdejší Centrum současného umění. Poté věnujte čas prohlídce velkolepého chrámu La Salute.

15.00 Je libo bellini?

Přeplujte Canal Grande a vystupte na zastávce Vallaresso. Za sebou nechte Harry’s Bar (poté, co jste si tu dali jedno bellini) a vydejte se na sever po Salizzada San Moisé a Calle Larga XXII Marzo. Cestou můžete zavítat do některého z elegantních obchodů.

16.00 Čaj o páté u sv. Marka

Dopřejte si šálek čaje v Caffè Florian na náměstí Sv. Marka a poté se vydejte na nábřeží Riva degli Schiavoni. Odsud se nechte unášet pohledem na panorama ostrova San Giorgio Maggiore.

18.30 Chvilka pohody

Opusťte svět mumraje a tlačenic a vydejte se do poklidnější čtvrti Castello. Přidejte se k místním a v klidu si vychutnejte ombrà (sklenku vína), Prosecco nebo spritz (benátský aperitiv) a zakousněte něco málo cicchetti.

20.00 Romantická večeře

Zaskočte si na romantickou večeři do Linea d’Ombra (Ponte dell’Umiltà na nábřeží Zattere, tel.: 041 241 1881). Ve zdejším příjemném a originálním prostředí si dopřejte některou z benátských specialit.

22.00 Sklenka na dobrou noc

Opět nasedněte na vaporetto a přes kanál Giudecca zamiřte do cílové stanice, kterou bude střešní terasa hotelu Hilton Molino Stucky. Ze zdejšího baru Skyline se rozlučte s Benátkami a jejich do noci zářícími památkami.

Úvod

Benátky jsou místem, které by měl každý alespoň jednou navštívit. Po jedenáct století byly nezávislým státem zvaným La Serenissima (Nejjasnější republika benátská), jehož ústava je dodnes zdrojem inspirace. Již v 9. století, kdy se drtivá většina evropských měst ukrývala za obrannými hradbami, byly Benátky otevřené světu a jedinou ochranou města byla zdejší mělká laguna. Benátky nejsou ani typicky italské, ani evropské, jsou jakousi dráždivou směsicí Východu a Západu. Bok po boku, v nádherně se prolínající symbióze, tu najdeme kopule byzantských chrámů, mozaiky z Orientu či gotické paláce; město dýchá starosvětskou atmosférou, která nás alespoň na chvíli vymaní z područí moderního světa.

Neznamená to, že by Benátky neměly co nabídnout moderním Evropanům. Elegantní most přes Canal Grande, stavba velkolepého systému pohyblivých protipovodňových hrází, slavné bienále současného umění, bezpočet moderních penzionů a hotýlků, všudypřítomné vinárničky i špičkové muzeum soudobého umění naproti bazilice sv. Marka – to vše jsou symboly dneška, pro které stojí za to Benátky navštívit. Tím hlavním, za čím do města přijíždí většina turistů, však zůstávají gondoly, nádherné gotické paláce a zejména neutuchající pocit, že se stáváte návštěvníkem kouzelného pohádkového světa pro dospělé.

Dekorativní benátská maska

Geografie

Život města je ovlivňován mořem. Benátčané svoji mělkou lagunu milují, pohlížejí na ni však s úctou i obavami. Město leží na poloostrově uprostřed 50 kilometrů dlouhé laguny ve tvaru půlměsíce. Rozkládá se na 118 ostrovech a většina budov stojí na modřínových pilotách zaražených do mořského dna. Město je protkáno labyrintem kanálů – je jich přes 160 a jsou překlenuty více než 400 mosty. Kanály jsou každodenně zaplavovány přílivem pronikajícím průlivy v prstenci písečných lavic (lidi), jež jsou jedinou přirozenou ochranou Benátek před silou moře. V důsledku zvyšování hladiny moře bývají Benátky v poslední době stále častěji postihovány katastrofálními zimními záplavami. Situace je prý tak vážná, že byly zahájeny práce na stavbě systému pohyblivých protipovodňových hrází. Benátčané věří, že ještě není pozdě na záchranu jejich milovaného města...

Plujeme městem

Návštěvníci Benátek se musí přizpůsobit nezvyklému charakteru města. Prohlídka města obnáší nekonečné obcházení kanálů a prodírání se a šplhání po desítkách mostů a lávek. Usnadněte si to a využijte některý z „vodních autobusů“ vaporetto, které zajišťují dopravu po Canal Grande i na vzdálenější ostrovy. Navštívit tak můžete pestrobarevné domky na ostrově Burano, ostrov Murano se sklářskými obchůdky, středověkou katedrálu na ostrově Torcello či některou z pláží. Prohlédnout si můžete i kontroverzní stavbu pohyblivých protipovodňových hrází, které mají během přílivu ochránit město před záplavami. Primární nebezpečí pro Benátky představuje moře, přesto je tu další problém, kterému město musí čelit – odliv obyvatel. Pokud se v brzké době nepodaří tento fenomén zastavit, stanou se Benátky zanedlouho pouhým turistickým skanzenem.

Benátčané

Počet obyvatel Benátek klesl již pod 60 000, což je alarmující číslo. V dobách největší slávy zde žilo až 200 000 lidí a s koncem republiky se počet snížil na 90 000. Jak místní řemeslníci, tak stavitelé lodí totiž těžce přežívají ve městě, které je dnes určeno spíše turistům. Obyvatelé se obávají, že dnešní děti jsou poslední, které budou navštěvovat školu v Benátkách, a stěžují si, že „v obchodě seženete spíše karnevalovou masku než mléko“.

Gondoliéři při chvilce odpočinku

Udržitelný cestovní ruch

Cestovní ruch na jednu stranu Benátky živí, na druhou stranu je jejich prokletím. Město navštíví každoročně 20 milionů turistů! Nejde přitom o žádnou novinku; už v roce 1912 napsal Thomas Mann ve Smrti v Benátkách, že město je „napůl pohádka a napůl past na turisty“.

Benátští lvi

Lvy uvidíte v Benátkách na každém kroku. Najdete je na obrazech, sochách, v erbovních znameních i rukopisech, zdobí budovy, balkony, mosty, chodby i průchody. Někteří se tváří mírumilovně, jiní bojechtivě; vyskytují se hlavně ve čtvrtích San Marco a Castello. Sedící lev představuje důstojnost státu, lev v chůzi je pak symbolem svrchovanosti Benátek nad jejich državami. Lev sv. Marka nese tradiční zdravici míru a ve válečných časech je zobrazován se zavřenou knihou, jak můžeme vidět například na bráně Arsenalu. Někteří lvi jsou vyobrazeni s taseným mečem v tlapě. Napoleonští vojáci si byli velmi dobře vědomi symboliky benátských lvů, a proto jich mnoho zničili; mnohé sochy, například ty na Dóžecím paláci, jsou tudíž pouhými replikami.

Město je zaplaveno hotely a obchody s tradičními maskami, nájmy jsou tu nehorázně vysoké. Počty zaoceánských lodí mířících do Benátek nadále rostou. Není divu, že na místních obyvatelích je patrná averze vůči masové turistice. Řešení je asi v nedohlednu, skupiny aktivistů volají po alespoň částečné regulaci a větších investicích do kultury a místních řemesel. Již dnes se můžete například zúčastnit rychlokurzu vaření s benátskou hraběnkou nebo se něco přiučit od řemeslníků ze čtvrti Cannaregio. Můžete se projet na kajaku či si s místními gondoliéry vyzkoušet veslování vestoje. To vše by mělo přispět k tomu, aby se z Benátek nestal skanzen bez života.

Každý z návštěvníků může této snaze napomoci. Můžeme se kochat všemi krásami Benátek, ale zároveň nesmíme zapomenout na místní obyvatele a jejich kulturu. Po návštěvě náměstí Sv. Marka se vydejme do některého z klidnějších městských zákoutí a chvilku žijme život Benátčanů. Ubytovat se lze v rodinném penzionu, večer zajít na barokní recitál – tím vším pomůžeme přežít tradicím a řemeslům v tomto městě.

Při nákupech se poohlédněte po tradičních řemeslných výrobcích, papírnických potřebách a keramice. Pořiďte si něco od sklářů z ostrova Murano, tradiční masky kupujte jen od zaručeně místních výrobců. Prohoďte pár slov s řemeslnickým mistrem a knihvazačem Paolem Olbim a přitom se nechte unést krásou jeho ručně vyráběných diářů a zápisníků.

Takové nákupy v sobě skrývají kouzlo tajemného a intimního prožitku, neboť jak tvrdí návrhářka Michela Scibilia, „s každou věcí, kterou si koupíte, si odnášíte i její příběh“. Pokud majitel vytuší, že máte o věc opravdu zájem, klidně krámek zavře a stráví s vámi příjemné chvilky nad lahví prosecca.

Stručná historie

Z dnešního pohledu je až neuvěřitelné, že toto maličké město bývalo kdysi centrem nejbohatšího a nejmocnějšího státu na území Evropy, který v dobách svého největšího rozmachu spoluutvářel moderní evropské dějiny.

První Benátčané

Původními obyvateli Benátek byli rybáři a převozníci. K prvnímu většímu osídlení oblasti došlo po invazi Langobardů v roce 568, při níž byli původní obyvatelé vyhnáni z pobřeží Jaderského moře na tzv. lidi, ostrůvky rozeseté po laguně.

Svatý patron

Když kolem roku 829 dorazily do města ostatky svatého Marka, byly uloženy v nově vystavěné kapli poblíž Dóžecího paláce. Okřídlený lev sv. Marka se stal symbolem města.

$UserId$2

Severní oblast Jaderského moře, která byla součástí římské říše, nesla název Venetia. Benátky, jak je známe dnes, vznikaly postupně na ostrůvcích, které zůstaly mimo sféru vlivu langobardského království. Kontrolu nad ostrůvky si zachovávala Byzantská říše prostřednictvím svého centra v Ravenně. Okolo roku 697 se roztříštěné ostrovní komunity sjednotily, na ostrově Malamocco vzniklo jednotné vojenské velení a hlavou nově vzniklého společenství se stal dux neboli dóže. První dóžata byla volena přímo obyvateli ostrovů, přesto byla stále do určité míry podřízena byzantským panovníkům.

Langobardské království bylo roku 774 porobeno armádou Karla I. Velikého. Jeho syn, král Pipin, se roku 810 vydal na tažení s cílem dobýt ostrovní dóžecí společenství. Podařilo se mu obsadit ostrov Malamocco, ale dóže a celá jeho družina stihli uprchnout na Rivo Alto, budoucí Rialto. Zde, na místě dnešního Dóžecího paláce (Palazzo Ducale), vybudovali pevnost.

Vznik Benátské republiky

Nově vznikající město se pomalu vymaňovalo z vlivu Byzance a prosperovalo díky své poloze, která mu umožňovala ovládat delty severoitalských řek a okolní moře. Hlavní zisky plynuly z rybolovu, prodeje soli a dřeva a z obchodu s otroky. I přes odpor papeže a byzantského panovníka začali Benátčané od 9. století ve velkém obchodovat s luxusním zbožím z Cařihradu – s obrovskými zisky jej prodávali zbytku Evropy. V této době se již Benátky zcela vymanily z vlivu Byzance a jako demonstraci své síly uloupily roku 829 z tehdy muslimy ovládané Alexandrie tělo sv. Marka. Tento světec se stal patronem města místo dosavadního sv. Teodora, čímž se Benátky definitivně odstřihly od byzantské minulosti.

Lev sv. Marka

Rozšiřování impéria

Benátské loděnice produkovaly stále větší a dokonalejší galéry, díky nimž byly Benátky schopny postavit se na otevřeném moři svému úhlavnímu nepříteli, Dalmácii. Roku 1000 dosáhla benátská flotila významného námořního vítězství a na jeho oslavu tehdy vznikl obřad La Sensa, jehož rekonstrukce se v Benátkách každoročně pořádá do dnešních dní. Od těch dob se staly lodě pod vlajkou sv. Marka postrachem Jaderského moře a východního Středomoří; jejich posádky přepadávaly, loupily a do Benátek přivážely tuny kořisti. Republika nebývale bohatla a brzy získala přídomek La Serenissima (Nejjasnější republika) nebo také „Královna moří“.

Marco Polo opouští Benátky

Roku 1095 začala éra křižáckých výprav a Benátčané ihned vycítili novou příležitost. Díky ideální zeměpisné poloze na pomezí Evropy a Východu se Benátská republika stala hlavním dodavatelem lodí a výzbroje pro vojska křesťanských rytířů. Zisk z tohoto obchodu byl samozřejmě opět velmi tučný...

$UserId$1

Opravdové žně přinesl Benátkám rok 1204, kdy se křižákům, vedeným 90letým dóžetem Enricem Dandalem, podařilo vyplenit Cařihrad. Kořist byla opravdu bohatá; její součástí byly například čtyři bronzové sochy koní, které dnes zkrášlují baziliku sv. Marka. Nyní již nebylo žádných pochyb o tom, že se Benátská republika stala opravdovou světovou velmocí. Pod její kontrolou byly všechny důležité obchodní stezky do Egypta a na Krym.

Ke konci 13. století došlo k částečnému omezení moci dóžat a republika se stala měšťanskou oligarchií. Postupem času přišla dóžata i o zbytky svých pravomocí, stala se jakýmisi palácovými loutkami a jejich jedinou povinností bylo ukazovat se při pompézních státních oslavách a ceremoniálech. Po roce 1310 už nebyla do ústavy republiky zanesena ani jedna změna, a to až do pádu republiky v roce 1797.

Války a intriky

Po většinu 14. století soupeřily Benátky s Janovem o zisky z obchodu s otroky a obilím v oblasti Černého moře. Další boje sváděla republika na obchodních stezkách vedoucích ze Středomoří do Brugg a Antverp, které byly skvělým odbytištěm pro koření a zdrojem vyhlášeného vlámského sukna, anglické vlny a cínu. Poslední fáze otevřené války s Janovskou republikou se v roce 1379 nevyvíjela pro Benátky příliš dobře – janovská flotila zajala či potopila několik benátských lodí. Po pádu přístavu Chioggia, ležícího jižně od Benátek, se zdál osud Benátské republiky zpečetěn. Benátčané však přístav dobyli zpět a roku 1380 Janovská republika kapitulovala.

Marco Polo

Nejslavnější ze všech Benátčanů přiblížil ve 13. století Evropanům exotickou a tajemstvími opředenou Asii. I přes určité pochyby současných učenců Marcu Polovi stále věříme jeho příběh o dvacetiletém přátelství s Kublajchánem i to, že byl prvním vyslancem západního světa, který se mohl po Číně volně pohybovat. Podle legendy jej po návratu z Číny nikdo nebral vážně a jeho vyprávění nikdo nevěřil až do té doby, než rozpáral švy svého oděvu a po zemi se rozkutálely šperky a drahé kamení.

14. století přineslo problémy i na domácím poli. Roku 1310 se skupina šlechticů pod vedením Baiamonteho Tiepola pokusila zavraždit dóžete a chopit se moci; jejich revolta však byla rychle potlačena. Mezi lety 1347 a 1349 byla téměř polovina z tehdejších 120 000 obyvatel města zdecimována morem. Dalších 20 000 Benátčanů zemřelo při epidemii v roce 1382 a na následující tři století se mor stal běžnou součástí zdejšího života.

Benátská republika se tehdy zaměřila na rozšiřování svých pozemních hranic. Město se ekonomicky prudce rozvíjelo, zvyšující se počet obyvatel a množící se manufaktury všeho druhu potřebovaly dostatečné zásoby jídla, dřeva a kovů. Republika postupně expandovala na sever, kde však brzy narazila na tuhý odpor. Roku 1425 vypukla válka v Lombardii; proti Benátské republice se spojily Milán, Florencie a Neapol ve snaze zabránit další expanzi svého mocného souseda.

Nové hrozby v období „zlaté éry“

Protože se blížil pád Byzantské říše, Benátky pomalu přicházely o svého východního spojence a začaly být ohrožovány Osmanskou říší. Benátčané nebrali tuto hrozbu příliš vážně, mladého sultána Mehmeda II. Dobyvatele nepovažovali za schopného vladaře a k obraně Cařihradu vyslali slabě vyzbrojené vojsko. Není tedy divu, že již v roce 1453 Turci Cařihrad obsadili, a tím zasadili těžkou ránu obchodním zájmům Benátek. Benátky sice zůstaly hlavní námořní velmocí ve Středomoří, nicméně tyto události předznamenaly pozvolný pokles jejich slávy.

Dóže Loredan od Belliniho

Přestože úspěchů na mezinárodním poli bylo stále méně, město zažívalo neuvěřitelný boom. Žádná stavba v západním světě se nemohla vyrovnat okázalosti Dóžecího paláce a žádný svatostánek neoplýval tolika poklady jako benátská bazilika sv. Marka. Ve městě působila řada věhlasných malířů, například Bellini, Giorgione, Carpaccio, Tintoretto, Veronese či Tizian, a své revoluční koncepty zde prosazoval slavný architekt Andrea Palladio. V té době byly Benátky stále místem s fungující ekonomikou a kulturně nejbohatším evropským městem.

Úpadek

Pohled na Dóžecí palác v Benátkách (okolo 1755) od Canaletta

$UserId$2

Konec republiky

Casa nebo palazzo?

Dnešní podoba města

Zatopené náměstí Sv. Marka

$UserId$1

Historické milníky

6. st. n. l. | První osadníci se usazují v oblasti laguny.
696 | Paoluccio Anafesto je zvolen prvním dóžetem.
829 | Tělo sv. Marka je uloupeno v Alexandrii a převezeno do Benátek.
991–1008 | Vláda dóžete Pietra Orseola II. Rozvoj spolupráce s Byzancí.
1104 | Založení Arsenalu.
1202–4 | Cílem čtvrté křižácké výpravy se na nátlak Benátek stává Cařihrad, který je dobyt a vypleněn.
1347–9 | Téměř polovina obyvatel Benátek umírá při morové epidemii.
1405 | Benátky získávají od Milána Veronu.
1423 | Zvolení dóžete Francesca Foscariho, začíná expanze Benátek do Bergama, Brescie a části Cremony.
1453 | Dobytí Cařihradu Turky, předzvěst vpádu Osmanů do Evropy.
1571 | Drtivá porážka Turků v námořní bitvě u Lepanta.
1797 | Napoleon vstupuje do Benátek, Benátská republika zaniká.
1815 | Vídeňský mír přisuzuje Benátsko Rakousku.
1848 | Protirakouské povstání vedené Danielem Maninem.
1866 | Benátky se stávají součástí sjednocené Itálie.
1914–18 | 1. světová válka, Benátky jsou zasaženy více než 600 bombami.
1966 | Katastrofální záplavy v Benátkách.
1979 | Obnovena tradice benátského karnevalu.
1994 | Schválení projektu MOSE, stavby mobilních bariér, které mají ochránit město před záplavami.
1996 | Největší záplavy za posledních 30 let; požár v opeře La Fenice.
2008 | Velký kanál překlenut mostem Calatrava.
2009 | Centrum současného umění Punta della Dogana otevírá své brány.
2012 | Mohutné záplavy, acqua alta (vysoký příliv) dosahuje výšky 1,49 m.
2013 | Počet obyvatel Benátek poprvé klesá pod 60 000.
2014 | Benátský starosta Giorgio Orsoni a 35 dalších osob jsou zatčeni pro údajnou korupci v řádech milionů eur v souvislosti s financováním projektu MOSE.
2016 | S velkým zpožděním je dokončen kontroverzní projekt 78 mobilních hrází MOSE.