Top 10 zajímavostí

Staré Město Barokní pokladnice pamětihodností s nádhernou katedrálou

Pevnost Hohensalzburg Městu vévodí tento pohádkový hrad, vystavěný především k obraně Salzburgu

Residenzplatz Nejpůsobivější náměstí ve Starém Městě

Großglocknerská vysokohorská silnice Klikatící se cesta nabízí jednu z nejlepších vyhlídkových jízd na světě

Zámek Hellbrunn a jeho zahrady Všimněte si honosného životního stylu salzburského knížete-arcibiskupa

Mozartovo rodiště V rodném domě významného skladatele dnes sídlí muzeum

Königssee Zažijte výlet lodí na vodách nádherného bavorského jezera nedaleko Salzburgu

Zámek Mirabell a jeho zahrady V komplexu vystavěném pro milenku arcibiskupa potkáte luxus ve velkém stylu

Muzeum moderního umění Tato přehlídka současného umění nabízí také velkolepý výhled na město

Opatství sv. Petra Duchovní centrum města a nejstarší činný klášter v Rakousku

Ideální den v Salzburku

9.30 Káva

I když si dáte v hotelu snídani, nepohrdněte druhým šálkem kávy nebo čaje v kavárně Bazar. Začnete tak den opravdu po salzbursku. Mnoho spisovatelů nalezlo inspiraci v této elegantní kavárně v těsném sousedství řeky.

10.30 Mozart

Sledujte kroky Wolfganga Amadea Mozarta až na Makartplatz, kde v domě č. 8 najdete byt Mozartovy rodiny z 18. století. Poté se projděte mirabellskými zahradami, které byly využity jako pozadí filmu Za zvuků hudby.

11.30 Procházka

Přejděte řeku Salzach po mostě Müllnersteg a zamiřte k Müllner Kirche vedle augustiniánského pivovaru. Pěšiny vedoucí zalesněnou krajinou se vinou jižně podél vrcholu Mönchsbergu a vyhlídkové turistické stezky vás dovedou dolů k Muzeu moderního umění.

12.30 Muzeum moderního umění

Milovníci umění by neměli opomenout toto muzeum. V muzejní restauraci M32 si můžete dát drahý oběd a přitom si vychutnávat úchvatný pohled z terasy. Také můžete sjet do města výtahem z Mönchsbergu a zastavit se v Humboldt Stubn na tradiční polední jídlo.

14.00 Nakupování

Getreidegasse (s Mozartovým rodištěm v č. 9), Judengasse a Goldgasse jsou nákupním rájem. Objevíte zde prvotřídní značky v pečlivě zrenovovaných gotických domech hned vedle starých obchodů prodávajících tradiční dirndl a další místní kroje. V kavárně Fürst na Alter Markt si můžete zakoupit originální Mozartovy koule.

16.30 360°

Vstupte do Salzburgu roku 1829 v Panorama Museu, Residenzplatz 9. Dalekohledy jsou schopny odhalit detail v 360° panoramatické malbě Salzburgu a jeho okolí. Následně zamiřte na Mozartplatz a nahlédněte za zdobené dveře domu č. 4 na překrásný dvůr z 18. století se zahradou.

17.30 Náměstí a uličky

Vychutnejte si atmosféru katedrály a okolních náměstí. Projděte se z náměstí Residenzplatz k Domplatz a poté na náměstí Kapitelplatz a spatříte obrovskou šachovnici a zlatou sochu zvanou Sphaera. Směrem na jih se rozkládá hřbitov sv. Petra s katakombami. Jděte nahoru třídou Festungsgasse (Festungsbahn v létě do 19.00) Stieglkeller, ochutnejte místní pivo a užijte si panoramatický výhled na město.

19.00 Základní tóny pro večeři

Restaurace Triangel na náměstí Maxe Reinhardta je oblíbeným místem muzikantů a zpěváků a příjemným místem na večeři. Pochutnejte si také na skvělém rakouském jídle v Zipfer Bierhaus v sousedství. Mozart Dinner Concert v St. Peter Stiftskeller nabízí Mozartovým fanouškům skvělou večerní zábavu.

21.00 Vysoko nahoře

Tradiční hostince, jako Zum Wilden Mann nebo Zum fidelen Affen, patří k útulným podnikům, v nichž si můžete užít příjemné večery mezi místními. K příjemnému zakončení dne jistě přispěje exotický drink a jedinečný výhled ze střešní terasy hotelu Stein.

Pohled na Salzburg z pevnosti Hohensalzburg

Úvod

Návštěvníky, kteří jsou v Salzburgu poprvé, naplňuje úžasem důstojnost a styl barokní architektury města. Jen zřídka lze spatřit město, které tak harmonicky splývá s okolní přírodou. Na vrcholu hory usazená pevnost Hohensalzburg střeží okolní krajinu.

Altstadt (Staré Město) dole v údolí bylo v 16.–18. století vystavěno řadou po sobě následujících nezávislých biskupů. Toto historické centrum, kterému dominují věže a věžičky barokních kostelů, bylo v roce 1996 zapsáno do Seznamu světového kulturního dědictví UNESCO a bylo uznáno významnou evropskou církevní oblastí.

I když se město Salzburg nejvíce proslavilo jako rodiště Wolfganga Amadea Mozarta a také jako dějiště filmu Za zvuků hudby, jeho kulturní odkaz je mnohem bohatší. Díky Velikonočnímu a Svatodušnímu hudebnímu festivalu, lednovému Mozartovu týdnu a mezinárodně uznávanému letnímu Salzburskému festivalu se Salzburg řadí mezi přední světová festivalová města a soupeří s Vídní o pozici hlavního kulturního města Rakouska. V prosinci se v Salzburgu konají proslulé vánoční trhy, kdy se město mění v zimní říši divů s ledovými sochami, lesklými kluzišti, sváteční hudbou, lákavými stánky a hojným množstvím voňavého Glühwein (svařeného vína).

Místopis a podnebí

Salzburg leží na západě středního Rakouska na severním úpatí Alp. Na severozápadě přímo sousedí s německým Bavorskem. Město se rozkládá mezi dvěma rozeklanými kopci – Mönchsbergem a Kapuzinerbergem – a řeka Salzach jej dělí na dvě části. Po mnoho století byla řeka životní mízou Salzburgu, neboť se využívala pro přepravu soli (Salz), zlata a mědi, těžených v horách, a v průběhu středověku přinesla městu bohatství. Pouze několik kilometrů na jihozápad od města se vypíná pověstmi opředená hora Untersberg (1 853 m n. m.).

Salzburg a řeka Salzach

Salzburg ovlivňuje alpské klima. Obecně lze říci, že jsou tu chladné, suché zimy se sněhem a teplá léta se značným množstvím dešťových srážek, často přívalových. Neprší tu, ale přímo lije. Takovým průtržím je přezdíváno Schnürlregen – „provazový déšť“. Ať je jakékoli roční období, charakter počasí může náhle změnit teplý jižní vítr známý jako Föhn.

Politika a náboženství

Salzburg je domovem přibližně 150 500 obyvatel a je hlavním městem spolkové země Salzbursko (530 000 obyvatel). Jde o jednu z nejmladších rakouských spolkových zemí, protože do Rakouské republiky byla včleněna až v roce 1816. Do té doby byla nezávislým církevním státem. Rakousko je spolková země, kterou tvoří devět zemí, jež mají vlastní zemskou vládu. Salzburský zemský sněm, jehož 36 členů je voleno každých pět let v poměrném zastoupení, má značný vliv na politiku a ekonomiku regionu.

Salzburská karta

Užitečnou úsporou pro každého návštěvníka může být Salzburská karta (SalzburgerLand Card), která umožňuje bezplatnou jízdu MHD včetně pevnostní kolejové lanovky Festungsbahn a vyhlídkové lodi na řece Salzach. Po předložení karty dostanete slevu na vstupy na kulturní akce, prohlídky a exkurze. Karta dále slouží jako vstupenka do muzeí a všech pamětihodností města včetně Mozartova rodiště, pevnosti Hohensalzburg, Rezidenční galerie, Salzburského muzea a Muzea užitých umění. Turistické zajímavosti mimo město zahrnují palác Hellbrunn, Salzburg Zoo nebo výlet kabinovou lanovkou na vrchol Untersberg.

Karty platí 24, 48 nebo 72 hodin a v období od května do října stojí 25 €, 34 € nebo 40 €, od listopadu do dubna zaplatíte 22 €, 30 € nebo 35 €. Pro děti ve věku 6–15 let platí vždy 50% sleva. Salzburskou kartu můžete koupit v hotelích, pokladnách a turistických informačních centrech nebo navštivte www.salzburg.info.

Zatímco role církve ve městě již není tím, čím bývala za éry knížat-arcibiskupů, arcidiecéze si i nadále udržuje významné postavení v rámci římskokatolické církve. Římskokatolická církev zůstává mocnou institucí, ze 43 kostelů ve městě je 40 katolických. Církev také vlastní množství půdy ve městě a jeho okolí. Má rovněž právo požadovat roční daň z platu každého obyvatele, která má pomoci církev finančně zaopatřit. Tato daň se týká i jiných náboženských vyznání. Ačkoli se více než dvě třetiny populace hlásí ke katolické církvi, jen málo obyvatel lze považovat za praktikující katolíky.

Být Salzburčanem

O Salzburčanech se traduje, že jsou odměření a důvěřují pouze lidem ze svého nejbližšího okolí. Jsou od přírody konzervativní, ačkoli mladší generace pomalu narušuje vžité konvence. Je otevřenější a přijímá vlivy jiných kultur. Aby byl obrázek úplný, je třeba říci, že místní obyvatelé jsou velmi přátelští vůči turistům. Pokud budete pobývat v Salzburgu delší dobu, připravte se na to, že když půjdete po ulici, budou vás lidé poznávat a zdravit. Salzburčané své město milují a těší je, když jsou zahraniční návštěvníci uneseni jeho krásou.

Snídaně plná croissantů v kavárně

Zákony se v Salzburgu dodržují – pohazování odpadků je zakázané, neopatrné přecházení silnic se netoleruje (pokud se proviníte, bude následovat napomenutí nebo přinejmenším opovržlivý pohled), zločinnost téměř neexistuje a policie vyznává politiku nulové tolerance. Možná to zní příliš tvrdě, ale díky tomu je v ulicích v nočních hodinách obvykle bezpečno, k výtržnostem na ulicích dochází jen velmi zřídka a kapsáři vás překvapí leda tak v přeplněných barech.

Salzburčané si užívají poklidného života. Rádi se procházejí – ne zrovna svižně – a často navštěvují kavárny, pivní zahrádky a taverny, relaxují a pozorují okolní dění. Pocit stísněnosti zde nemá místo, stejně jako hektický styl života, tak typický pro jiná města podobné velikosti. Salzburčané jsou nadšeni svými psími mazlíčky a své věrné přátele berou všude s sebou – do restaurací, ke kadeřníkovi či do autobusu.

Salzburg je univerzitním městem s pestrým nočním životem. Město je plné vinných barů a taveren, kde si můžete vychutnat kvalitní rakouské víno i pivo. Stojí zde jeden z nejlepších pivovarů v zemi – Stiegl-Brauwelt. Hlavními oblastmi, kde se můžete v noci pobavit, jsou Rudolfskai, Gstättengasse a Kaigasse, ale po celém městě narazíte na spoustu dalších taveren. Co ovšem nesmíte vynechat, je návštěva augustiniánského pivovaru s příjemnými pivnicemi a obrovskou, stromy lemovanou letní pivní zahrádkou.

Ať už navštívíte Salzburg v kteroukoli roční dobu, vždy najdete místo k příjemnému pobavení – od letních zahrádek v místních kavárnách přes podzimní slavnosti dožínek, vánoční trhy a zimní lyžování až po Fasching (masopust) a jarní hudební festivaly. Krása města se s každou roční dobou mění a činí ze Salzburgu skvělou celoroční turistickou destinaci.

Centrum Salzburgu, blízko Getreidegasse

Stručná historie

Strategická poloha v blízkosti jednoho z průsmyků protínajících Alpy přinesla Salzburgu moc a prosperitu, zvláště díky obchodu se solí, která se v oblasti těžila.

Rozvoj v období neolitu a v keltském období

Historie lidské činnosti v oblasti Salzburgu sahá 6000 let zpět do mladší doby kamenné a lze ji vystopovat v osadě Rainberg (za Mönchsbergem). Během doby bronzové, kolem roku 1000 př. n. l., se zde usídlili Ilyrové. Přilákala je sem měď, která se těžila na Mitterbergu nedaleko Bischofshofenu. V průběhu následujících staletí se hlavním průmyslovým odvětvím stala těžba soli v Hallstattu a později na Dürrnbergu blízko Halleinu. Asi do roku 500 př. n. l. ovládali oblast Keltové. Začali těžit sůl a budovat opevněné osady roztroušené po kopcích. Oblast se stala centrem obchodu a k přepravě soli, jež byla cennou komoditou, byla využívána řeka.

Skanzen v Großgmainu jižně od Salzburgu

Obsazení Římany

Kolem roku 15 př. n. l. vtáhli do oblasti Římané, podrobili si keltské království Noricum a vystavěli silnici přes Alpy do Vivia (dnešního Klagenfurtu). Město známé jako Iuvavum získalo v roce 45 n. l. status římského municipia a stalo se jedním z nejrozsáhlejších správních sídel mimo území Říma. Jeho ústřední bod – Forum – ležel s největší pravděpodobností na místě dnešního náměstí Residenzplatz. Během rekonstrukce, která následovala po 2. světové válce, byly objeveny pozůstatky monumentálního římského chrámu v oblasti Kaigasse. Nyní zde stojí hotel Kasererbräu.

Latinský nápis

Při pokládání základů pro Mozartovu sochu na náměstí Mozartplatz v roce 1841 byl odkryt latinský nápis: „Zde spočívá štěstí. Nenechte vejít žádné zlo.“

Kolem roku 500 n. l. zpustošili město Bavoři, kteří vypudili místní usedlíky a zapálili dřevěné stavby osady Iuvavum. Následný rozsáhlý požár zničil téměř celou osadu a donutil tak Římany opustit provincii Noricum.

$UserId$1

Spojení církve a státu

Kolem roku 696 přicestoval do Bavorska jako misionář biskup Rupert z Wormsu. Jeho vladař, vévoda Teodor, mu poskytl výměru půdy, která zahrnovala i pozůstatky dřívější osady Iuvavum. Zde Rupert založil mužský klášter sv. Petra a konvent Nonnberg. Obě instituce se zachovaly dodnes, sv. Petr jako nejstarší dosud činný klášter římskokatolické církve a konvent jako nejstarší přežívající ženská náboženská komunita.

Vánoční muzeum

Všechno má svůj čas, ale v Salzburgu si můžete dopřát kousek vánoční atmosféry po celý rok. Salzburger Weihnachtsmuseum (www.salzburger-weihnachtsmuseum.at; st–ne 10.00–18.00, v prosinci denně, zavřeno únor – polovina března) s exponáty ze soukromé sbírky z období mezi 1840 a 1940 hledejte na náměstí Mozartplatz 2.

V roce 739 se stal Salzburg biskupstvím a v následujících letech jedním z nejvýznamnějších katolických center mimo Vatikán. Mezi první význačné biskupy patřil Virgil, který se v polovině 8. století zasloužil o stavbu první katedrály ve městě. V roce 798 získal Salzburg od papeže Lva III. status arcibiskupství a opat biskup Arno byl povýšen na arcibiskupa a knížete Svaté říše římské.

V roce 996 udělil císař Ota III. Salzburgu zakládající městskou listinu s právem vybírat celní poplatky a razit vlastní mince. O necelé století později se během bojů o moc mezi panovníkem Svaté říše římské a papežem přidal salzburský arcibiskup Gebhard na stranu papeže Řehoře II. Jako ochranu před císařskými armádami nechal vybudovat pevnosti Hohensalzburg, Hohenwerfen a Friesach.

Knížata-arcibiskupové

Salzbursko bylo po více než 1000 let ovládáno arcibiskupy, tj. muži na vysokých pozicích v rámci Svaté říše římské, kteří uměli využít svého obrovského vlivu. Mohli se spolehnout na církev, která podpořila každou jejich záležitost, ať už bohulibou, či nikoli. Měli rovněž kontrolu nad výběrem daní, vlastnictvím půdy, těžebními právy, stavbou chrámů, klášterů a vzdělávacích zařízení, armádou a samozřejmě nad spásou duší svých poddaných.

Církev a stát nebyly oddělené subjekty a kníže-arcibiskup, jak naznačuje titul, stál v čele obou. Zpravidla byl především hlavou státu a až na druhém místě čelním církevním představitelem. Salzburský kníže-arcibiskup byl do své pozice volen, nebyl jmenován papežem či císařem Svaté říše římské, jeho titul nebyl ani dědičný. Tito hodnostáři se nesměli ženit, což však mnohé neodradilo od toho mít milenky a početné potomstvo. Obvykle byl na tento post navržen nejmladší syn z urozené rodiny.

Vládnoucí arcibiskupové byli mecenáši umění a odpovídali za styl a územní rozvoj města.

Ekonomický růst a destrukce

V průběhu 12. století, za vlády Konráda I., se pevnost Hohensalzburg vyvinula v silně opevněnou baštu. Konrád I. nechal přistavět vysoké hradby, jež jsou zde k vidění dodnes.

Pevnost Hohensalzburg

Avšak ani tato pevnost nebyla schopna odvrátit události roku 1167. Fridrich Barbarossa během svého sporu s papežem vydal rozkaz zapálit město, protože Salzburg stál na straně církve. Obětí velkého požáru se stala i katedrála. V následujících letech byl Salzburg znovu vybudován. Za arcibiskupa Konráda III. byla zahájena stavba nové monumentální katedrály.

Ve 13. století bylo jasné, že sůl těžená v Halleinu se stává pro oblast stále důležitějším obchodním artiklem. Doly jí produkovaly takové množství, že ji Salzburg mohl značně zlevnit, což pro město představovalo obchodní výhodu nad konkurenčními solnými doly v Bad Reichenhallu a Berchtesgadenu. Mocní salzburští arcibiskupové si také opatřili monopol na obchodování se solí a mohli pak ceny opětovně zvednout.

Ačkoli byli arcibiskupové od 12. století císařskými knížaty, oblasti, které ovládali, byly považovány za součást bavorského vévodství. Na začátku 14. století během intrikaření mezi bavorskými a rakouskými královskými rody podporoval salzburský arcibiskup Fridrich III. rakouského Fridricha I. Sličného. Válka zuřila celých sedm let, dokud v roce 1322 Ludvík IV. Bavorský nevyhrál rozhodující bitvu u Mühldorfu. Bavorsko uznalo nezávislost Salzburgu, přestože stál na straně poražených. V roce 1328 se stal autonomním státem, odděleným jak od Bavorska, tak od Rakouska. Prosperita města však utrpěla ránu, když v roce 1348 zasáhl Salzburg mor, na který zemřelo asi 30 % místní populace.

Na konci 14. a na začátku 15. století sílilo postavení salzburských obchodníků. V tomto období bylo také vystavěno mnoho měšťanských domů, které přežily dodnes ve Starém a Novém Městě. Arcibiskup Leonhard von Keutschach vládl v Salzburgu v letech 1495–1519 a výrazně posílil pevnost jak do velikosti, tak i nedobytnosti.

Selská válka

Socha císaře Maxmiliána I.

$UserId$2

Město získává svou dnešní podobu

Legrace s fontánou

Konec knížat-arcibiskupů

Nejslavnější Salzburčan, W. A. Mozart

Začátek 20. století

2. světová válka a období po ní

Historické milníky

4000 př. n. l. | Osídlení Rainbergu v době kamenné.
1000 př. n. l. | Osídlení Ilyry.
500 př. n. l. | Keltové se usazují na území města. Počátky těžby soli.
15 př. n. l. | Příchod Římanů. Objevuje se Iuvavum (Salzburg).
470 | Svatý Severin v Salzburgu zakládá klášter.
696 | Biskup Rupert z Wormsu dostává město Salzburg darem.
700 | Biskup Rupert zakládá opatství sv. Petra a konvent Nonnberg.
739 | Salzburg se stává biskupstvím, později arcibiskupstvím.
8. století | První katedrála postavená sv. Virgilem.
1077 | Arcibiskup Gebhard iniciuje stavbu pevnosti Hohensalzburg.
1167 | Fridrich Barbarossa nechává město do základů vypálit.
1348–9 | Salzburg je stižen morem. Třetina populace vymírá.
16. století | Selská válka.
16.–17. století | Arcibiskupové Wolf Dietrich von Raitenau, Markus Sittikus a hrabě Paris von Lodron dávají městu jeho dnešní podobu.
1623 | Hrabě Paris von Lodron zakládá univerzitu.
1756 | Na Getreidegasse 9 se narodil Wolfgang Amadeus Mozart.
1781 | Po rozepři s arcibiskupem se Mozart stěhuje do Vídně.
1800 | Francouzská armáda vstupuje do Salzburgu.
1816 | Salzburg se stává součástí Habsburské monarchie.
1861 | První zvolený zemský sněm a zemská vláda v Salzburgu.
1917 | Založena Asociace salzburského festivalového sálu.
1920 | Salzbursko se stává spolkovou zemí demokratické republiky Rakousko. Koná se první Salzburský festival.
1938 | Do Rakouska vstupují německá vojska.
1945 | Do města vstupují americká vojska.
1956–60 | Výstavba Velkého festivalového sálu.
1962 | Univerzita Parise Lodrona znovu otevřena.
1967 | Založen Velikonoční festival. Vydán zákon o ochraně Starého Města.
1997 | Staré Město zapsáno do Seznamu světového kulturního dědictví UNESCO.
2006 | Oslava 250. výročí narození Wolfganga Amadea Mozarta.