Jak porozumět
bolestem zad

Vyšlo také v tištěné verzi

Objednat můžete na
www.cpress.cz

www.albatrosmedia.cz

Daniela Stackeová

Jak porozumět bolestem zad – e-kniha

Copyright © Albatros Media a. s., 2022

Všechna práva vyhrazena.

Žádná část této publikace nesmí být rozšiřována

bez písemného souhlasu majitelů práv.

„Vaše záda jsou pro mě klíčem k té dimenzi vaší duše, jež může být skryta i vám samým.“

— Daniela Stackeová

Poděkování

Výčet těch, díky nimž jsem na své cestě za poznáním došla až sem, k sepsání této knihy, by byl velmi dlouhý. Při studiu jsem potkala skvělé pedagogy, potkala jsem také vynikající odborníky a kolegy z praxe, inspirací pro mě byli i někteří výjimeční studenti, s nimiž jsem pracovala, a v neposlední řadě jsem se naučila mnohé od klientů, kterým jsem se snažila pomoci a se kterými jsem sdílela jejich životní příběhy. Všem vám, kdo jste byli jedním z nich, náleží můj dík, psali jste se mnou řádky této knihy a měla jsem v životě velké štěstí, že jsem se mohla setkat právě s vámi. Kdo mě ale na počátku všeho nasměroval na to, věnovat svou kariéru zdravotnické profesi (i když částečně jako pedagog vzdělávající zdravotníky a další specialisty), pomáhat druhým lidem a vnímat to jako poslání, se vší pokorou, to byli moji rodiče, kterým patří největší dík. Oba byli lékaři, každý sice v jiném oboru, společné ale měli to, jak přistupovali k pacientům. Teoreticky nic o psychosomatice, které se ve své odborné práci věnuji a o které pojednává velká část této knihy, nevěděli, přitom byla přirozenou součástí jejich přístupu k pacientům. A věřím, že skutečný zájem o druhého člověka, snaha pomoci mu a ulevit od trápení jsou často to hlavní, co spouští proces uzdravování.

Úvodem

Dostává se vám do rukou publikace, kterou vnímám ve své autorské tvorbě jako zcela výjimečnou. Nezabývá se složitými vědeckými teoriemi, není plná citací uznávaných autorit ani není určena pouze pro vzdělané odborníky. Je určena pro kohokoli z vás, koho trápí, více či méně, bolesti zad, případně další problémy s pohybovým aparátem, které s nimi souvisejí, protože u pohybového systému je vše funkčně provázáno a problémy na jedné jeho části se odrážejí i na částech jiných.

Psaní textu této knihy pro mě nebylo z jednoho důvodu snadné. Při své práci na akademické půdě píšu většinou odborné texty, a proto bylo v tomto případě psaní spojeno s neustálým váháním, jakou terminologii volit, aby text nebyl příliš náročný a byl pro všechny čtenáře pochopitelný, ale aby na druhou stranu nebyl ani až příliš jednoduchý a povrchní. Snad se mi podařilo zvolit správnou formu a kniha vám přinese to, co je jejím záměrem, a to je pochopení problematiky bolestí zad spojené s lepším porozuměním nejen vlastnímu tělu, ale také sobě samotnému, včetně své vlastní psychiky.

Nemohu vám však slíbit jednoduché návody, které vyřeší problémy se zády navždy. Ony ani neexistují, i když jste na ně už možná narazili, protože stoprocentní návody, jak vyřešit bolesti zad, jsou vděčným komerčním artiklem, ať už se jedná o prodej knih, farmak a doplňků stravy, zdravotních a cvičebních pomůcek, ergonomických postelí, židlí apod. Zájem o ně svědčí mimo jiné o tom, kolik lidí trápí bolesti zad a další problémy s pohybovým systémem.

Porozumět fungování pohybového systému není vůbec snadné, sama se o to snažím již řadu let a pořád je to objevný proces a mám se stále čemu učit. Stav a funkce pohybového aparátu včetně případných bolestí jsou totiž výsledkem interakce řady faktorů, od jeho anatomické struktury až po vliv emocí na svalové napětí a řízení pohybových funkcí centrální nervovou soustavou. To vše se vám budu snažit v textu této knihy popsat a vysvětlit. Jsem přesvědčena, že pro účinnou léčbu bolestí zad je velmi přínosné, a domnívám se, že i nezbytné, těmto principům porozumět a být schopen vnímat je na svém vlastním těle. Sama jsem v mládí, když jsem začínala s výkonnostním sportem, na vlastní kůži zažila to, jak významné je vnímání vlastního těla a respektování jeho možností. Brala jsem tělo čistě jako prostředek sportovního výkonu, který je ovládán vůlí, a jakoukoli bolest jsem se snažila překonat. Výsledkem byly problémy se zády, horší výkon a nakonec i pocity selhání. Podobnou zkušenost má jistě řada sportovců, především těch mladých. Vnímat své vlastní tělo, přijímat je jako součást sebe sama, rozumět tomu, co se s ním děje, a být připraven respektovat jeho limity, to je důležité nejen pro sportovce, ale pro kohokoli, kdo chce žít ve zdraví a v rovnováze. Několikrát jsem od svých klientů slyšela zajímavý postřeh, že je pro ně přítomnost bolesti zad ukazatelem toho, zda jsou psychicky „v pohodě“. Když je začnou bolet záda, vnímají to jako signál psychického přetížení a stresu. To je pro psychosomatické obtíže typické, že nevnímáme a neprožíváme emoce, které v danou chvíli přicházejí, ale ty mají rovnou formu tělesného příznaku, v tomto případě bolestí zad. Pokud jsme schopni si uvědomit tento vztah mezi emocemi a tělesnými ději, je to ten lepší případ. Ne vždy se to daří. Naše prožitky a případné psychické problémy může provázet vznik tělesné nemoci včetně onemocnění pohybového systému, aniž bychom mezi nimi vnímali souvislost. Tak to zpravidla bývá u závažnějších psychosomatických onemocnění, u kterých je pak i léčba složitější než v prvním zmíněném případě.

O bolestech zad pojednává mnoho publikací, i já sama jsem autorkou jedné z nich, obsahující návod, jak cvičit při bolestech zad. Jejich autoři popisují toto téma z různých úhlů pohledu, nezřídka zaujatě preferují pouze jeden přístup či účelově prosazují pouze jednu terapeutickou metodu. V této knize se snažím o komplexní a nezaujatý náhled na problematiku bolestí zad s důrazem na psychosomatický přístup a popis možných psychosomatických souvislostí u bolestí zad. Tímto tématem se již dlouho zabývám a podle zájmu odborné i laické veřejnosti vnímám jeho zpracování jako velmi potřebné. Ráda bych vám ukázala, že nejde o nic nepochopitelného ani neuchopitelného, ale naopak o věci přirozené, které řada z nás vnímá, jen je není schopna verbálně pojmenovat. Ráda bych ve vás podnítila zájem jim porozumět a zprostředkovala radost z jejich poznání. Nezapře se tedy ve mně má pedagogická profese – pokud chcete, staňte se na chvíli mými studenty a dovolte mi zprostředkovat vám objevení a pochopení této zajímavé problematiky.

Bolesti zad jako fenomén současné doby

Bolesti zad jsou bezpochyby jednou z nejčastějších zdravotních obtíží současné populace, a to jak u nás, tak celosvětově. Odhaduje se, že jimi u nás trpí až 80 % dospělých (toto číslo chápejte jako orientační, bývá uváděno v odborné literatuře, vztahuje se ale k počtu těch, kteří potřebují zdravotnickou péči – nemusí nutně znamenat, že 20 % dospělé populace netrápí bolesti zad vůbec). Někteří odborníci je označují jako tzv. civilizační onemocnění, spojují je tedy se životním stylem moderní vyspělé společnosti. Čím je určitá země vyspělejší, tím je u jejích obyvatel výskyt civilizačních onemocnění, a tudíž i bolestí zad vyšší. V rozvojových zemích je tak výskyt těchto onemocnění menší než v evropských státech včetně České republiky, a pokud se vyskytují, dá se předpokládat, že spektrum jejich příčin bude jiné. Civilizační onemocnění jsou spojována také s vyšší hladinou stresu, jenž je v příčinách vzniku bolestí zad v poslední době rovněž často zdůrazňován, takže i to skóruje pro zařazení bolestí zad do této skupiny onemocnění (záleží však samozřejmě na příčině bolesti zad u konkrétního jedince).

Zkuste například udělat malou anketu ve svém okolí. Ptejte se lidí, zda je bolí záda a jak často, a uvidíte, že tento problém se týká téměř každého. Těžko byste našli někoho, kdo by vám odpověděl, že bolest zad nikdy nezažil! S bolestmi zad a s nimi také často souvisejícími bolestmi hlavy či dalších částí těla, jako jsou typicky ramena, loketní a kyčelní či kolenní klouby a také chodidla a zápěstí, se setkáváme u mužů i žen, u starších i mladších lidí, a dokonce dnes už i u dětí na základní škole.

Bolesti zad u nás patří také k nejčastějším důvodům návštěvy lékaře a jejich léčba tvoří nemalou část výdajů zdravotních pojišťoven. Bývají dokonce nezřídka i příčinou invalidity. A patří také bohužel k těm zdravotním potížím, jejichž léčba často nebývá příliš úspěšná. Buď nedochází k úlevě, anebo se obtíže opakovaně vracejí. I když nás bolesti zad zpravidla neohrožují na životě, jsou závažné v tom, že mohou významně snižovat jeho kvalitu, odborně řečeno. Řečeno laicky, mohou nám brát radost ze života a značně nám ho komplikovat, protože bolesti zad, byť i mírné intenzity, způsobují diskomfort, který působí mimo jiné na naši náladu, a to se promítá do našich dalších činností a aktivit, profesních i volnočasových, do kterých se nám pak nechce, máme na ně méně energie a podáváme v nich horší výkon. Horší nálada se promítá také do sociální komunikace a sociálních vztahů, včetně těch nejbližších. Chronické bolesti zad mohou významně zhoršovat kvalitu spánku, už to samo o sobě může být velmi trýznivé. A mohou dokonce způsobit vznik psychických, až psychiatrických obtíží, typicky depresivních a úzkostných stavů, a také mohou být příčinou vzniku závislosti na lécích proti bolesti (analgeticích) či psychofarmakách! Už jen to je významný důvod, proč jim věnovat náležitou pozornost, pečovat o svůj pohybový aparát a snažit se předejít jejich vzniku. Bohužel většinu lidí příliš nezajímá prevence bolestí zad; začnou se o svůj pohybový systém zajímat až tehdy, když už je záda začnou bolet, a s péčí o něj skončí v okamžiku, kdy se jim od bolesti uleví.

Příčina bolestí zad není jen jedna, bývá jich zpravidla více, na vzniku bolestí zad se u daného jedince podílejí různou měrou a mohou také jedna druhou potencovat. Často bývá zdůrazňován nedostatek vhodné pohybové aktivity a tzv. sedavý způsob života. To znamená, že velkou část dne tráví lidé v poloze vsedě, ať je to v rámci pracovních aktivit, typicky u počítače či za volantem auta, nebo pak ve volném čase sezení u televize nebo opět u počítače apod. To zajisté hraje ve vzniku bolestí zad významnou roli, důležitý je ale i vliv psychiky. Oboje popíšu podrobněji v dalším textu. Já osobně se domnívám, v souladu s názorem řady dalších odborníků, že právě podíl psychiky na vzniku bolestí zad je stále větší, a tomu je třeba uzpůsobit i léčbu bolestí zad. V době, kdy lidé fyzicky pracovali a záda je bolela především z nadměrné a stereotypní pohybové zátěže, byly daleko účinnější metody fyzikální terapie, případně lázeňská léčba. Nízká úspěšnost léčby bolestí zad v dnešní době je podmíněna dle mých praktických zkušeností právě tím, že se na jejich vzniku zásadně podílí psychika, a přitom jí není v terapii většinou věnována adekvátní pozornost. Proto dochází při léčbě zpravidla pouze ke krátkodobé úlevě a v některých případech ani to ne. Neznamená to ale, že bych chtěla léčit bolesti zad pouze psychoterapií! Jejich léčba musí být vždy komplexní. Léčebné metody musejí být zaměřeny jak na tělesnou oblast, tak na psychiku, což v naší zdravotnické praxi není zatím bohužel úplně běžné. Teoreticky sice bývá popisován tzv. biopsychosociální přístup, reálná péče o pacienty trpící problémy s pohybovým systémem však bývá často jednostranná, neřeší jejich primární příčiny a je zaměřena pouze na akutní obtíže. Nemusí to být dáno tím, že by zdravotníci o psychosomatických souvislostech nevěděli nebo je ignorovali, je to dáno také omezeným časem, který mohou pacientovi věnovat, a dalšími formálními bariérami. Jsem přesvědčena, že právě komplexní terapie a psychosomatický přístup jsou klíčem k vyšší úspěšnosti léčby bolestí zad. A k tomu dodávám, že tím myslím také důkladný diagnostický postup, díky kterému jsou rozpoznány příčiny bolestí zad u konkrétního jedince, včetně vyhodnocení toho, jak významný podíl může mít psychika na jejich vzniku, a léčba je pak vhodně zvolena na jeho základě. Nejenže je totiž možné poškodit pacienta tím, že jsou nedoceněny psychické příčiny jeho potíží, může to být i obráceně. Popularita psychosomatiky, kterou budu popisovat dále, resp. nedostatečné vzdělání v této oblasti a také někdy až fanatické jednostranné prosazování psychosomatiky u všech pacientů bez rozdílu mohou totiž vést k tomu, že se příčiny bolestí zad přičítají pouze psychice, a přitom mohou být i ryze tělesného původu, například přítomnost zánětu. Člověk trpící tělesným trápením a bolestmi je daleko citlivější a vnímavější a reaguje citlivěji a méně racionálně, než je pro něj obvyklé, na informace týkající se příčin jeho potíží. Může tak po sdělení, že jeho potíže mají psychické příčiny, je začít vnímat jako důsledek vlastního psychického selhávání a trpět pocity viny. To pro něj může být zdrojem dalšího stresu a ocitá se v začarovaném kruhu neustálého zhoršování tělesného i psychického stavu. Zažila jsem případ, kdy pacient po roce neúspěšného hledání účinné léčby bolestí zad uvěřil tomu, že příčiny jsou psychické, začal neúměrně zveličovat různé, i drobné problémy ve svém životě a začal v nich vidět příčinu bolestí zad, i když jejich reálná příčina měla čistě tělesný původ. V normálním stavu by takto nereagoval, ale oslabený vlivem chronické bolesti a bez naděje na zlepšení reagoval iracionálně a úzkostněji, než by pro něj bylo běžné.

Časová osa aneb začněme malým praktickým cvičením

Než se začtete do dalších kapitol této knihy, věnujte svůj čas malému praktickému cvičení. Při dalším čtení textu knihy uvidíte, že se vám to vyplatí! Nejdříve zkuste odpovědět na pár jednoduchých otázek a poté pokračujte cvičením, které můžeme pracovně nazvat „časová osa mého života“.