Kuchařka při
onemocnění dnou

Vyšlo také v tištěné verzi

Objednat můžete na
www.ivysehrad.cz

www.albatrosmedia.cz

Růžena Milatová

Kuchařka při onemocnění dnou – e-kniha

Copyright © Albatros Media a. s., 2019

Všechna práva vyhrazena.

Žádná část této publikace nesmí být rozšiřována

bez písemného souhlasu majitelů práv.

Dieta při onemocnění dnou

Při onemocnění dnou a zvýšené hladině kyseliny močové byla ještě poměrně nedávno za hlavní léčebný postup považována dieta, konkrétně tzv. dieta bezpurinová, či nízkopurinová.

Na důležitost dodržovat dietu s omezením purinů se však v poslední době pohlíží jinak než dříve. Puriny jsou přítomné nejen v živočišných zdrojích, ale jsou také nezbytnou součástí rostlin, proto striktní bezpurinová dieta není realizovatelná, protože by došlo k závažným nutričním nedostatkům s následnými nežádoucími důsledky. Navíc bylo prokázáno, že i při poměrně přísné bezpurinové dietě dojde k poklesu kyseliny močové v krvi maximálně o 10–15%, což u podstatné části osob se zvýšenou hladinou kyseliny močové je zcela nedostatečné.

Základem léčby při dně nebo zvýšené hladině kyseliny močové je podávání medikamentů, které snižují tvorbu kyseliny močové. Dieta s omezením purinů je sice nutná, nesmí však vést k nedostatku důležitých živin. Proto v pořadí naléhavosti léčebných přístupů není na prvém místě. Ale při jejím nedodržování by se musela zvyšovat dávka medikamentů.

Je nutné vynechat potraviny s vysokým obsahem purinů, nebo jejich konzumaci podstatně snížit. Současně však musí být zachována nutriční plnohodnotnost konzumované stravy. Potraviny s vysokým obsahem purinů jsou zejména droždí, vnitřnosti, kaviár, jikry, některé druhy ryb, špenát a řada dalších druhů potravin (viz tabulka). Je třeba si ale uvědomit, co to omezení znamená. Zejména u droždí, to znamená vyloučení pokrmů z droždí, jako jsou pomazánky, knedlíčky do polévky a podobně. Neznamená to ale vyloučení pečiva připraveného s droždím.

Nezbytnou součástí dietních opatření je omezení, nebo úplné vyloučení alkoholu, zamezení nadváhy či obezity, což pro podstatnou část populace znamená dlouhodobý lehce redukční režim (nikoliv rychlá a značná redukce), a poté udržování hmotnosti. Dostatečná konzumace tekutin sníží riziko vzniku ledvinových kamenů, které jsou u této metabolické poruchy poměrně časté.

Tato opatření jsou dlouhodobá, přesněji řečeno trvalá, takže u podstatné části pacientů je nutná stálá změna dosavadního způsobu života.

Prognóza s přihlédnutím k riziku komplikací a ke kvalitě života

Je třeba si uvědomit, že léčba jak dny či zvýšené hladiny kyseliny močové, tak dalších velmi často ji doprovázejících chorob, záleží na komplexnosti léčebných přístupů. K této komplexnosti patří zcela nezbytně nejen léčba pomocí moderních léků, ale také léčebná dieta. Bez této složky nemůže být léčba plnohodnotná.

Stručný souhrn základních dietních zásad při léčbě a prevenci

1. Základní prioritou je úprava tělesné hmotnosti, v naprosté většině to znamená redukci hmotnosti, zejména pokud se jedná o tzv. břišní obezitu (tuk se ukládá v podkoží břicha). Ke splnění tohoto požadavku je nutné nejen snížení množství konzumované stravy, ale také zvýšit fyzickou aktivitu. Tělesnou hmotnost je nutno snižovat pomalu, nejvýše o ½ až 1 kg za týden. Rychlý úbytek na váze může zhoršit zvýšenou hladinu kyseliny močové a podnítit akutní potíže při onemocnění.

2. Důležitá je změna v konzumaci tuků. Kromě snížení celkového množství tuků ve stravě je nutná změna i jejich složení. Konkrétně se jedná o výrazné omezení tuků s nasycenými mastnými kyselinami, tj. např. sádlo včetně tzv. „skrytého tuku“ (zejména tučnější maso, uzeniny a podobně). Na druhé straně je ale nutno zvýšit konzumaci tuku s nenasycenými mastnými kyselinami, tj. rostlinné oleje. Je nutné připomenout, že pozitivní vlastnosti olejů se ztrácí jejich tepelným zpracováním, proto značná část zkonzumovaných olejů měla být v přirozené formě. Je lépe konzultovat jídelníček s nutričním terapeutem nebo s lékařem erudovaným v oblasti léčebné výživy. Nutno také připomenout střídmost při konzumaci alkoholu. Jeho denní množství nemá být více než 30 g čistého alkoholu, což odpovídá cca 3 dl vína, nebo jedno velké a jedno malé pivo, nebo u 40 % alkoholu pak 1,5 porce po 50 ml.

Zásady stravování při onemocnění dnou

Zárukou optimální diety je vyvážená strava odpovídající požadavkům racionální výživy bez častých výkyvů v příjmu stravy (hladovění, přejídání) a zaručující dostatek všech živin, vitamínů a nerostných látek. Důležitý je dostatečný pitný režim (2–3 l vhodných tekutin denně), strava by měla denně obsahovat asi 500 g zeleniny a 100 g ovoce.

Stravu je vhodné rozložit do tříhodinových intervalů během celého dne, nikoliv většinu stravy konzumovat odpoledne a večer, jak to bývá u nás běžné.

Hladovění není vhodné, protože negativně ovlivňuje metabolismus kyseliny močové.

V dietě je nutné omezit jen nejvýznamnější zdroje purinů (droždí, kaviár, jikry, vnitřnosti, z ryb slanečci a sardinky). Dále je třeba upozornit na riziko konzumace potravin s vysokým obsahem purinových látek současně s alkoholem.

Nutné je omezit v potravě dráždivé látky. Nevhodná jsou masa naložená, masa v různých kořenících směsích, připravená na grilování, uzeniny, kořeněné, zrající a plísňové sýry (Niva, olomoucké syrečky), ostré koření – chilli, curry, sójová omáčka, dále čokoláda, silné kakao a pikantní tučné saláty, jako je salát vlašský, rybí, feferonkový.

V případě, že dojde ke zhoršení potíží (například po prochladnutí, po zvýšené tělesné námaze), je vhodné stravu odlehčit. To znamená zařadit méně masa a pikantních pokrmů, podávat více zeleniny a ovoce a důsledně dodržovat dostatečný pitný režim.

Potraviny z hlediska obsahu purinových látek

Obsah purinů v konkrétní potravině nelze brát jako jediné měřítko vhodnosti či nevhodnosti zařazení do jídelníčku, ale je nutné zhodnotit potravinu jako takovou.

Obecně se dá říci, že důležitější, než úzkostlivě sledovat množství purinů v jednotlivých potravinách, je stravovat se podle zásad zdravé výživy.