Jak se vařívalo dříve

a jak dnes

Jaroslav Vašák

A – Ž

Kuchmisterské recepisy a krmičky labužníků tehdejších a nynčko.

Kuchmisterská kniha o rozličných krmích a truňku, jak se strojiti mají.

Již naši předkové říkali, že dějiny jsou zrcadlem věků minulých a učitelkou národa pro budoucnost.

Vám budoucím budiž zachován obraz dnů zašlých, chyb našich se varujte, dobro námi započaté rozmnožte pro lepší dny příštích generací.

Copyright© 2016 by Stanislav Plášil – nakladatelství VIKING

Copyright© 2015 by Jaroslav Vašák

Copyright© 2016 Cover by qelb

Všechna práva vyhrazena. Žádnou část této knihy není dovoleno použít nebo jakýmkoli způsobem reprodukovat bez souhlasu autora či nakladatele.

ISBN: 978-80-7482-222-3 (ePUB)

ISBN: 978-80-7482-223-0 (MOBI)

ISBN: 978-80-7482-224-7 (PDF na CD)

Obsah:

Úvodem

O staročeské kuchyni

Jak staří Čechové jídali

Staročeské nápoje

Jídla na podívanou

Jídla rozkošná

Jídla staročeské kuchyně

Jídla starých Slovanů

Jídlo našich předků

Receptář

Polévky

Ananasová polévka (1930)

Ananasová polévka (a dnes)

Bavlněná polévka (konec 19. století)

Bavlněná polévka (a dnes)

Bezinková polévka z květů (1925)

Bezinková polévka z květů (a dnes)

Bezinková polévka z květů s nočky

Boršč (polská polévka) (1904)

Boršč (a dnes)

Boršč ruský

Bramboračka

Bramboračka (1930)

Bramboračka (a dnes)

Brukvová polévka (1948)

Polévka brukvová jarní (staročeská)

Brukvová polévka (a dnes)

Bylinková polévka (M. D. Rettigová)

Bylinková polévka (a dnes)

Celerová polévka (1930)

Celerová polévka (1948)

Celerová polévka (a dnes)

Cibulová polévka (1930)

Cibulová polévka (a dnes)

Čočková polívka (M. D. Rettigová)

Čočková polévka (1930)

Čočková polévka (1948)

Čočková polévka (novoroční pokrm a dnes)

Demikát (1930)

Demikát i domikat či čír (a dnes)

Drožďová polévka (1930)

Drožďová polévka (a dnes)

Dršťková polévka našich babiček

Dršťková polévka (1925)

Dršťková polévka (a dnes)

Drůbková polévka (1948)

Drůbková polévka (a dnes)

Estragonová polévka (1930)

Estragonová polévka (a dnes)

Fazolová polévka (1904)

Fazolová polévka (1948)

Fazolová polévka (a dnes)

Gramatyka i gramatika – pivní polévka s chlebem (M. D. Rettigová)

Gramatyka (staročeská)

Gramatika (a dnes)

Gulášová polévka (1948)

Gulášová polévka (a dnes)

Hadrová polévka (1930)

Hadrová polévka (a dnes)

Hnědá polévka s hrachem (1904)

Hnědá polévka s hrachem (a dnes)

Houbová polévka dříve a dnes

Houbová polévka (1930)

Houbová polévka (a dnes)

Houbová polévka s krupkami (1930)

Houbová polévka s krupkami (a dnes)

Houbová polévka se smetanou (1930)

Houbová polévka se smetanou (a dnes)

Hovězí polévka staročeská

Hovězí polévka (a dnes)

Hrachová polévka (1897)

Hrachová polévka (a dnes)

Hřibová polévka (velmi starý předpis)

Hřibová bramborová polévka (1930)

Hřibová polévka (a dnes)

Chlebíčková polévka (1920)

Chlebová polévka (a dnes)

Chřestová polévka (1930)

Chřestová polévka (a dnes)

Jablková polévka staročeská

Jablečná polévka (1930)

Jablková polévka (a dnes)

Jablečná polévka studená (a dnes)

Jarní polévka (M. D. Rettigová)

Jarní polévka (a dnes)

Jaternicová polévka (1932)

Jaternicová polévka (a dnes)

Játrová polévka s osmaženým chlebíčkem (1909)

Játrová polévka (a dnes)

Ječná polévka (1936)

Ječná polévka (a dnes)

Jihočeská rybí polévka (1948)

Jihočeská rybí polévka (a dnes)

Jihofrancouzská česnečka (Tourin Toulousain)(1928)

Jihofrancouzská česnečka (Tourin Toulousain) (a dnes)

Kapaná polívka (M. D. Rettigová)

Kapaná polévka (a dnes)

Kapustová polévka 1 (1930)

Kapustová polévka 2 (1930)

Kapustová polévka (a dnes)

Kmínová polévka (1930)

Kmínová polévka (1948)

Kmínová polévka (a dnes)

Koroptví polévka (1938)

Koroptví polévka (a dnes)

Královská polévka (1913)

Královská polévka (a dnes)

Kroupová polévka (1897)

Kroupová polévka (1936)

Kroupová polévka (1940)

Kroupová polévka s houbami (1945)

Kroupová polévka s houbami (a dnes)

Krupovka – kroupová polívka (M. D. Rettigová)

Krupovka (19. století)

Krupovka (gerštlová) (ze staropražské kuchyně z 19. století)

Krupovka (Gerstel – crème ď orge, 1884)

Krupovka 1 (1904)

Krupovka 2 (1904)

Krupovka 1 (a dnes)

Krupovka 2 (a dnes)

Krupovka s vejci (1904)

Krupovka s vejci (a dnes)

Květáková polévka (1910)

Květáková polévka (1930)

Květáková polévka (1947)

Květáková polévka (a dnes)

Kyselá mléčná polévka (1930)

Kyselá polévka (1948)

Kyselá polévka (a dnes)

Kyselo (19. století)

Kyselo (1942)

Kyselo (a dnes)

Ledvinková polévka (Nierensuppe) (18. století)

Ledvinková polévka (1948)

Ledvinková polévka (a dnes)

Malinová polévka (1930)

Malinová polévka (a dnes)

Meruňková polévka (1930)

Meruňková polévka studená (a dnes)

Mozečková polévka (staročeská kuchyně)

Mozečková polévka (1904)

Mozečková polévka bílá (a dnes)

Mrkvová polévka (1930)

Mrkvová polévka (1940)

Mrkvová polévka (a dnes)

Mrkvová polévka s kari (a dnes)

Myslivecká polívka, jak se dělati má (17.–18. století)

Myslivecká hříbková polévka (1940)

Myslivecká polévka (1948)

Myslivecká polévka (a dnes)

Námořnická polévka (1924)

Námořnická polévka (a dnes)

Oukrop

Oukrop (1904)

Oukrop (a dnes)

Pampelišková polévka (1910)

Pampelišková polévka (a dnes)

Panádlová (panádová) polévka (1902)

Panádová polévka (1930)

Panádlová polévka (1947)

Panádlová polévka (a dnes)

Pastýřská polévka (pro 5 osob) (1938)

Pastýřská polévka (a dnes)

Petrželová polévka (19. století)

Petrželová polévka (1930)

Petrželová polévka (a dnes)

Pivní polévka (středověký recept)

Pivní polévka (M. D. Rettigová)

Pivní polévka (1897)

Pivní polévka na jiný způsob (1904)

Pivní polévka (1928)

Pivní polévka (1947)

Pivní polévka (a dnes)

Polívka z jarních bylinek (1866)

Polívka z jarních bylinek (M. D. Rettigová)

Polévka z jarních bylinek (1948)

Polévka z jarních bylinek (a dnes)

Párková polévka (1948)

Párková polévka (a dnes)

Polévka s knedlíčky morkovými (1904)

Polévka s knedlíčky morkovými (a dnes)

Polévka s knedlíčky z masa (1904)

Polévka s knedlíčky z masa (a dnes)

Polévka s knedlíčky ze sleziny (1904)

Polévka s knedlíčky ze sleziny (a dnes)

Polévka z droždí (1942)

Polévka z droždí (a dnes)

Polívka z jarních bylinek (15.–16. stol.)

Polévka z mandlového mléka (1895)

Polévka z mandlového těsta (a dnes)

Ruská polévka (1895)

Ruská polévka (a dnes)

Selská polévka (1948)

Selská polévka (a dnes)

Slizná polévka z krup, ovsa apod. (1933)

Ovesná polévka (a dnes)

Polévka ščedračka

Polévka ščedračka (19. století)

Polévka ščedračka I (a dnes)

Polévka ščedračka II (a dnes)

Pražená polívka

Pražená postní polévka (19. století)

Pražená postní polévka (a dnes)

Račí polévka (1894)

Račí polévka (1900)

Račí polévka (a dnes)

Račí polévka postní (1907)

Račí polévka se slávkami (15. století)

Rajská polévka (1948)

Rajčatová polévka (a dnes)

Rajská polévka s rýží (19. století)

Rajská polévka s rýží (a dnes)

Rajská polévka se smetanou (1948)

Rajská polévka se smetanou (a dnes)

Rybí polévka (1904)

Rybí polévka (1947)

Rybí polévka I (a dnes)

Rybí polévka II (a dnes)

Rybí polévka s knedlíčky I (1904)

Rybí polévka s knedlíčky II (1904)

Rybí polévka s knedlíčky (a dnes)

Rybí polévka s mlíčím (1940)

Rybí polévka s knedlíčky z mlíčí (a dnes)

Rybí polévka (bílá) (1904)

Rybí polévka (bílá)(a dnes)

Rybí polévka (hnědá) (1904)

Rybí polévka (hnědá) (a dnes)

Rýžová polévka (1884)

Rýžová polévka parmazánským sýrem (1904)

Rýžová polévka I (a dnes)

Rýžová polévka II (a dnes)

Řeřichová polévka (1930)

Řeřichová polévka (1947)

Řeřichová polévka (a dnes)

Salátová polévka (1930)

Salátová polévka (a dnes)

Salátová polévka s žemlovým svítkem (a dnes)

Silná rybí polévka (M. D. Rettigová)

Silná rybí polévka (a dnes)

Skopová polévka (1910)

Skopová polévka (a dnes)

Sladká polévka z mléka (1904)

Sladká polévka z mléka (a dnes)

Šparglová polívka (M. D. Rettigová)

Šparglová polívka se svítkem (M. D. Rettigová)

Šparglová polévka (a dnes)

Špenátová polévka (1904)

Špenátová polévka (1931)

Špenátová polévka (1940)

Špenátová polévka (a dnes)

Štěrbáková polévka (18. století)

Štěrbáková polévka (a dnes)

Šťovík

Šťovíková polévka (19. století)

Šťovíková polévka (1917)

Šťovíková polévka (1930)

Šťovíková polévka (a dnes)

Šunková polévka (1930)

Šunková polévka (a dnes)

Švestková polévka I. (1930)

Švestková polévka (1947)

Švestková polévka (1975)

Švestková polévka (a dnes)

Švestková polévka studená (a dnes)

Svítková polévka (1895)

Svítková polévka (a dnes)

Syrovátková polévka (1898)

Syrovátková polévka (1904)

Syrovátková polévka (a dnes)

Trdelná polévka též trdelňačka nebo prdelačka (1916)

Trdelná polévka (a dnes)

Třešňová polévka (1919)

Třešňová polévka (a dnes)

Třešňová polévka studená (1947)

Třešňová polévka studená (a dnes)

Vaječná polévka mléčná (staročeská kuchyně)

Vaječná polévka (po staročesku)

Vaječná polévka (1930)

Vaječná polévka (a dnes)

Višňová polévka (1919)

Višňová polévka (1930)

Višňová polévka (a dnes)

Zaječí polévka (1930)

Zaječí polévka (a dnes)

Zelená polévka z jarních bylinek (M. D. Rettigová)

Zelená polévka z bylinek (1930)

Zelená polévka (1947)

Zelená polévka (a dnes)

Zelná polévka (1943)

Zelná polévka na jiný způsob (1904)

Zelná polévka (1930)

Zelná polévka (1948)

Zelná polévka (a dnes)

Zelnice čili couračka (1904)

Zelnice (a dnes)

Zelnice na sladko (staročeská kuchyně)

Zelnice s klobásou (a dnes)

Zelná polévka s krupkami ((1895)

Zelná polévka s krupkami (a dnes)

Žabí polévka (1930)

Žabí polévka (1940)

Žampionová polévka (1930)

Žampiónová polévka (1947

Žampiónová polévka (a dnes)

Žampiónová polévka krémová (a dnes)

Želví polévka (staročeská kuchyně)

Želvová polívka (M. D. Rettigová)

Želví polévka (1904)

Želví polévka (1930)

Želvová polévka (a dnes)

Nepravá želví polévka (začátek 20. století)

Žemlová polívka (M. D. Rettigová)

Žemlová polévka (1940)

Žemlová polévka (a dnes)

Žemlová polívka na způsob krupovky (M. D. Rettigová)

Zavářky a vložky do polévek

Bramborový svítek k masu (1903)

Bramborový svitek do polévky (1928)

Bramborový svítek (a dnes)

Svítek ze suchých hub (M. D. Rettigová)

Houbový svítek 1 (a dnes)

Houbový svítek 2 (a dnes)

Houbový svítek s česnekem (a dnes)

Houbový svítek s kapustou (a dnes)

Houbový svítek se slaninou (a dnes)

Houskové knedlíčky (1935)

Houskové knedlíčky (a dnes)

Jarní svítek (chybí datum)

Jaterní sedlina do polévky (1910)

Játrová sedlina do polévky (a dnes)

Svítek z jater (M. D. Rettigová)

Jaterní svítek do polévky (1903)

Játrový svítek (a dnes)

Játrové knedlíčky (1928)

Játrové knedlíčky (1952)

Játrové knedlíčky (a dnes)

Játrové knedlíčky do polévky (a dnes)

Kapání jako závarek do polévky (1909)

Kapání do polévky (1930)

Kapání do polévky (a dnes)

Kapání do polévky houbové (1930)

Kapání do polévky krupicové (1930)

Kapání do polévky krupicové (1940)

Kapání do polévky mozečkové (1930)

Kapání do polévky mozečkové (1948)

Kapustové knedlíčky (1948)

Kapustové knedlíčky (a dnes)

Kapustový svítek (staročeská kuchyně)

Kapustový svítek 1 (a dnes)

Kapustový svítek 2 (a dnes)

Knedlíčky krupicové (1932)

Knedlíčky krupicové (a dnes)

Knedlíčky z mléčí (1915)

Knedlíčky z mlíčí 1 (a dnes)

Knedlíčky z mlíčí 2 (a dnes)

Krupicový svítek (staročeská kuchyně.)

Krupicový svítek jemný (staročeská kuchyně)

Krupicový svítek levný (staročeská kuchyně)

Svítek krupičný (M. D. Rettigová)

Krupicový svítek (a dnes)

Kvasnicové nočky (1930)

Kvasnicové noky (1940)

Kvasnicové noky (a dnes)

Lité svítky (staročeská kuchyně)

Litý svítek (a dnes)

Masové taštičky (1930)

Masové taštičky (1947)

Masové taštičky (a dnes)

Mozečkové knedlíčky (1930)

Mozečkové knedlíčky (1935)

Mozečkové knedlíčky (a dnes)

Špekové knedlíčky do polévky (19. století)

Slaninové knedlíčky jako zavářka do polévky (1930)

Slaninové knedlíky (a dnes)

Sněhový svítek do polévky (staročeská kuchyně)

Svítek do polévky (1903)

Svítek bílkový (1928)

Svítek do polévky (a dnes)

Špenátové knedlíčky jako zavářka do polévky (1947)

Špenátové knedlíky (1936)

Špenátové knedlíčky (z roku 1941)

Špenátové knedlíky (a dnes)

Šunkový svítek (19. století)

Šunkový svítek piškotový (a dnes)

Tyrolské knedlíčky (1936)

Tyrolské knedlíčky (a dnes)

Vaječná sedlina (1907)

Vaječná sedlina (1930)

Vaječná ssedlina (1941)

Vaječná sedlina (a dnes)

Vaječná sedlina s brokolicí (a dnes)

Vaječné knedlíčky (staročeská kuchyně)

Vaječné knedlíčky (a dnes)

Vaječný svítek (1940)

Vaječný svítek (1948)

Vaječný svítek (a dnes)

Žemlový puding do polévky (z roku 1880)

Žemlový svítek (1940)

Žemlový svítek (a dnes)

Maso

Anglický roštěnec (1948)

Anglický roštěnec (a dnes)

Beefsteak (1932)

Beefsteak (19. století)

Beefsteak anglický (1932)

Beefsteak italský (1932)

Beefsteak (a dnes)

Cikánská roštěnka (1907)

Cikánská roštěnka (a dnes)

Císařský řízek (1907)

Císařský řízek (a dnes)

Císařský telecí řízek (a dnes)

Dušená husí prsa na česneku (1935)

Dušená husí prsa na česneku (a dnes)

Frankfurtská pečeně (1910)

Frankfurtská pečeně (a dnes)

Holštýnské řízky (1935)

Holštýnské řízky (a dnes)

Housková jelítka (M. D. Rettigová)

Housková jelítka (a dnes)

Hovězí maso po uhersku (z kuchyně Jiřího z Poděbrad, 1420–1471)

Hovězí maso po uhersku (a dnes)

Hovězí maso s česnekovou omáčkou (1948)

Hovězí maso s česnekovou omáčkou (a dnes)

Hovězí maso v bechamelu (1936)

Hovězí maso v bešamelu (a dnes)

Hovězí na divoko (Bavor Rodovský z Hustiřan, 1591)

Hovězí na divoko (a dnes)

Hovězí pečeně

Hovězí pečeně (M. D. Rettigová)

Hovězí pečeně (1904)

Hovězí pečeně (1924)

Hovězí pečeně (1926)

Hovězí pečeně (1948)

Hovězí pečeně (a dnes)

Hovězí pečeně na smetaně (1924)

Hovězí pečeně na smetaně (a dnes)

Hovězí svíčková na smetaně (1948)

Hovězí svíčková na smetaně (a dnes)

Hovězí pečeně šťavnatá (1907)

Hovězí pečeně šťavnatá (a dnes)

Hovězí závitky na způsob koroptví (1948)

Hovězí závitky na způsob koroptví (a dnes)

Jak se maso k uzení nakládá (M. D. Rettigová)

Jak se maso k uzení nakládá (a dnes)

Jaternice a jelítka

Jaternice 1 (1904)

Jaternice 2 (1904)

Jaternice (a dnes)

Jaternicový prejt (1932)

Jaternicový prejt (a dnes)

Jehněčí na chmelíčku (1940)

Jehněčí na chmelíčku (a dnes)

Jehně nebo kůzle na paprice (1934)

Jehněčí na paprice s noky (1948)

Jehně nebo kůzle na paprice (a dnes)

Jehněčí kýta s mátovou omáčkou (1904)

Jehněčí (skopová) kýta (1948)

Jehněčí (skopová) kýta (a dnes)

Jehněčí pečeně (19. století)

Jehněčí pečeně (a dnes)

Jehněčí ragout (velikonoční pokrm) (1934)

Jehněčí ragú (a dnes)

Jehněčí řízky zapečené (staročeská kuchyně)

Jehněčí řízky zapečené (a dnes)

Jelita a jitrnice

Jelítka od prasete (17.–18. století)

Jelítka (19. století)

Jelítka (1904)

Jelítka (a dnes)

Jelítkový prejt (1951)

Jelítkový prejt (a dnes)

Ježci z masa a rýže (19. století)

Ježci z masa a rýže (a dnes)

Karbanátky (19. století)

Karbanátky (1948)

Karbanátky (a dnes)

Karlovarský kotouč (1907)

Karlovarský kotouč a dnes)

Karlovarský kotouč (a dnes)

Klobásy (19. století)

Klobásy na jiný způsob (1904)

Klobásy (a dnes)

Knedlíky s uzeným masem (1936)

Knedlíky s uzeným masem (a dnes)

Králičí pudink (1930)

Králičí pudink (a dnes)

Králík na paprice (1907)

Králík na paprice (a dnes)

Králík na víně (1930)

Králík na víně (a dnes)

Marináda

Marináda (19. století)

Marináda (a dnes)

Masové taštičky (1947)

Masové taštičky (a dnes)

Myslivecká paštika (1905)

Myslivecká paštika (1930)

Myslivecká paštika (a dnes)

Myslivecká pečeně (1926)

Myslivecká pečínka (1930)

Myslivecká pečeně (a dnes)

Myslivecká roláda (1924)

Myslivecká roláda (a dnes)

Myslivecké maso (1907)

Myslivecké maso (1930)

Myslivecké maso (a dnes)

Myslivecké řízky (1924)

Myslivecké řízky (1936)

Myslivecké řízky (a dnes)

Nadívané telecí (1904)

Nadívané telecí hrudí (1947)

Nadívané telecí hrudí (1948)

Nadívané telecí hrudí (a dnes)

Nakládané hovězí (1904)

Nakládané hovězí maso (1948)

Nakládané hovězí maso (a dnes)

Námořnická pečeně (1940)

Námořnická pečeně (1948)

Námořnická pečeně (a dnes)

Nastavované karbanátky se zelím (1939)

Nastavované karbanátky (1942)

Nastavované karbanátky (a dnes)

Pečeň králova (17. století)

Pečeň králova (a dnes)

Pečené jehně (1928)

Pečené jehně nebo kůzle (1934)

Pečené jehně (a dnes)

Pečené jehněčí s nádivkou (1939)

Pečené jehněčí nebo kůzlečí s nádivkou (a dnes)

Pečené selátko (1905)

Pečené selátko (1907)

Pečené selátko (1935)

Pečené selátko I (a dnes)

Pečené sele II (a dnes)

Pelmeně

Pelmeně (1928)

Pelmeně (a dnes)

Plněné roštěnky (1938)

Plněné roštěnky (a dnes)

Pražské kotletky (1904)

Pražské kotlety (a dnes)

Roštěná ala Esterházy (1907)

Roštěná ala Esterházy (a dnes)

Roštěná balená (1907)

Roštěná balená (a dnes)

Roštěná po italsku (1907)

Roštěná po italsku (a dnes)

Roštěnky bavorské s bramborovou kaší, okurkou (M. D. Rettigová)

Roštěnky bavorské (1910)

Roštěnky bavorské (a dnes)

Roštěnky na zelenině (1948)

Roštěnky na zelenině (a dnes)

Sekaná pečeně (1948)

Sekaná pečeně (1960)

Sekaná pečeně (a dnes)

Sekaná pečeně na smetaně (1907)

Sekaná pečeně na smetaně (a dnes)

Sekaná svíčková (1907)

Sekaná svíčková (a dnes)

Sekané beefsteaky (1928)

Sekané biftečky (a dnes)

Sekanina jaternicová (1930)

Sekanina jaternicová (a dnes)

Sekaný beefsteak (1932)

Sekaný biftek na roštu (a dnes)

Skopová kýta nadivoko (1920)

Skopová kýta na divoko (a dnes)

Skopová kýta se zemčátky (M. D. Rettigová)

Skopová kýta se zemčaty (1904)

Skopová kýta s brambory (a dnes)

Skopové kotletky (1904)

Skopové kotlety na divoko (a dnes)

Skopové maso s marjánkovou omáčkou (1904)

Skopové maso s majoránkovou omáčkou (a dnes)

Skopové na marjánce (1930)

Skopové na majoránce I(a dnes)

Skopové maso na majoránce I (a dnes)

Skopové maso s rýží – Pilaf (1940)

Skopové maso s rýží (1904)

Skopové maso s rýží (a dnes)

Skopové maso s majoránkovou omáčkou (M. D. Rettigová)

Skopové maso s omáčkou (1904)

Skopové maso s marjánkovou omáčkou (1948)

Skopové maso s majoránkovou omáčkou (a dnes)

Skopové na divoko (1907)

Skopové na divoko (19. století)

Skopové na divoko (a dnes)

Skopové ragout s celerem (1930)

Skopové ragú (a dnes)

Skopové řízky (1904)

Skopové řízky (a dnes)

Skopové s majoránkovou omáčkou (19. století)

Skopové s majoránkovou omáčkou (staročeská kuchyně)

Skopové s marjánkou podle Jana Nerudy (1883)

Skopové s marjánkou (a dnes)

Skopové žebírko (1907)

Skopové žebírko (a dnes)

Španělské ptáčky (M. D. Rettigové)

Španělské ptáčky (a dnes)

Šťavnatá pečeně (M. D. Rettigová)

Šťavnatá pečeně (1907)

Šťavnatá pečeně (1928)

Šťavnatá pečeně (1926)

Šťavnatá pečeně (a dnes)

Tatarský biftek (syrový biftek.) (1930)

Tatarský biftek (tatarák) (a dnes)

Telecí hrudí nadívané (M. D. Rettigová)

Telecí hrudí nadívané (1904)

Telecí hrudí plněné nádivkou (a dnes)

Telecí hrudí na paprice (1910)

Telecí hrudí na paprice (a dnes)

Telecí hrudí s italskou nádivkou (1907)

Telecí hrudí s italskou nádivkou (a dnes)

Telecí maso dušené (M. D. Rettigová)

Telecí maso dušené (1940)

Telecí maso dušené (a dnes)

Telecí na hříbkách (1948)

Telecí na hříbkách (a dnes)

Telecí na kmíně (1907)

Telecí na kmíně (a dnes)

Telecí na paprice (1948)

Telecí na paprice (a dnes)

Telecí na sardelích (1907)

Telecí na sardelích (a dnes)

Telecí na víně (1907)

Telecí na víně (a dnes)

Telecí ořech s aspikem (1930)

Telecí ořech (1940)

Telecí ořech (a dnes)

Telecí pečeně s ledvinkou (1904)

Telecí pečeně s ledvinou (a dnes)

Telecí ruláda 1 (1948)

Telecí roláda 2 (1948)

Telecí roláda 1 (a dnes)

Telecí roláda 2 (a dnes)

Telecí rolka (a dnes)

Telecí řízky se sardelkami (1895)

Telecí řízky se sardelkami (a dnes)

Telecí řízky se žampiony (1904)

Telecí řízky se žampiony (a dnes)

Telecí závitky (1930)

Telecí závitky (1940)

Telecí závitky (a dnes)

Uherské zelí (1948)

Uherské zelí (1960)

Uherské zelí (a dnes)

Uzené maso s rýží (1904)

Uzené maso s rýží (1930)

Uzené maso s rýží (a dnes)

Vařená vepřovina (z kuchyně Jiřího z Poděbrad, 1420–1471)

Vařená vepřovina (a dnes)

Vepřová pečeně na smetaně (1927)

Vepřová pečeně na smetaně (a dnes)

Vepřové maso a jazyky uzené (z kuchyně Jiřího z Poděbrad, 1420–1471)

Vepřové maso a jazyky uzené (a dnes)

Vepřové maso na divoko (staročeská kuchyně)

Vepřové maso na divoko (a dnes)

Vepřové maso na pivě (M. D. Rettigová)

Vepřové na pivě (1904)

Vepřové maso na pivě (1940)

Vepřové maso na pivě (1947)

Vepřové maso na pivě 1 (a dnes)

Vepřové na pivě 2 (a dnes)

Vepřové na kmíně (1907)

Vepřové na kmíně (a dnes)

Vepřové závitky s rýží (1904)

Vepřové závitky (a dnes)

Vepřové žebírko v rendlíku (1926)

Vepřové žebírko v rendlíku (a dnes)

Vepřovina (15. stol.)

Vepřovina (první polovina 16. století)

Vepřovina divoká (15. století)

Vepřová divočina na pivě (a dnes)

Vepřovina v pivu a medu odležená (staročeská kuchyně)

Vepřovina (a dnes)

Zadělávané telecí (1930)

Zadělávané telecí 1 (a dnes)

Zadělávané telecí maso 2 (a dnes)

Zadělávané telecí maso 3 (a dnes)

Zadělávané telecí se zeleninou (staročeská kuchyně)

Zadělávané telecí maso se zeleninou (a dnes)

Znojemská pečeně (1928)

Znojemská hovězí pečeně (a dnes)

Žáby

Žáby jak se vařiti mají (staročeská kuchyně)

Dušené žáby (1884)

Žáby zadělané (1904)

Žabí stehýnka zadělávaná (a dnes)

Smažené žáby (Grenouilles frites) (1884)

Žáby smažené (1904)

Žabí stehýnka smažená (1940)

Žabí stehýnka smažená (a dnes)

Želví pokrmy ve staročeské kuchyni

Užití želvího masa v českých zemích

Paštika s želvou (staročeská kuchyně)

Želví ragout (1904)

Želvy zadělané (1904)

Žemláky (žemlová jelítka) (1969)

Žemláky (a dnes)

Guláše

Bramborový guláš (1932)

Bramborový guláš staročeský

Bramborový guláš (a dnes)

Bramborový guláš s noky (lidová kuchyně)

Gulag (hovězí guláš) (M. D. Rettigová)

Gulag na jiný způsob (M. D. Rettigová)

Guláš (19. století)

Guláš (1904)

Guláš (jiný způsob, 19. století)

Guláš (19. století)

Guláš (1948)

Guláš (a dnes)

Guláš maďarský (1904)

Guláš maďarský (1940)

Guláš maďarský (a dnes)

Guláš z hovězího pupku (1895)

Guláš z hovězího pupku (a dnes)

Guláš z kapra (1910)

Guláš z kapra (a dnes)

Jelení guláš (1952)

Jelení guláš (a dnes)

Rybí guláš (1942)

Rybí guláš (a dnes)

Rybí guláš (a dnes)

Uherský guláš (1904)

Uherský guláš (a dnes)

Zelný guláš (1930)

Zelný guláš (a dnes)

Znojemský guláš (1907)

Znojemský guláš (Znaimer Gulyas) (19. století)

Znojemský guláš (a dnes)

Ryby a dary vod

Bábovka ze slanečka (1926)

Bábovka ze slanečka (a dnes)

Candát obložený (1895)

Candát obložený (a dnes)

Candát se sardelí (1895)

Candát se sardelí (a dnes)

Hejci nadívaní (staročeská kuchyně)

Hejci nadívaní (a dnes)

Kapr fašírovaný (1900)

Kapr fašírovaný (nadívaný)(a dnes)

Kapr marinovaný (M. D. Rettigová)

Kapr marinovaný (1904)

Kapr marinovaný (1935)

Kapr marinovaný 1 (a dnes)

Kapr marinovaný 2 (a dnes)

Kapr na černo (staročeská kuchyně)

Kapr na černo (M. D. Rettigová)

Kapr na černo 1 (19. století)

Kapr na černo 2 (19. století)

Kapr na černo (1923)

Kapr na černo (a dnes)

Kapr nadívaný (M. D. Rettigová)

Kapr nadívaný 1 (19. století)

Kapr nadívaný 2 (19. století)

Kapr nadívaný (1904)

Kapr nadívaný (a dnes)

Kapr na modro (M. D. Rettigová)

Kapr na modro (1904)

Kapr na modro 1 (a dnes)

Kapr na modro 2 (a dnes)

Kapr na sardelích (1935)

Kapr na sardeli (a dnes)

Kapr na zelenině (1936)

Kapr na zelenině (a dnes)

Kapr po židovsku (1948)

Kapr po židovsku (a dnes)

Kapr rosolovaný (1900)

Kapr rosolovaný (a dnes)

Kapr v rosolu (1930)

Kapr v rosolu (a dnes)

Kapr s omáčkou vinnou (1894)

Kapr s omáčkou vinnou (a dnes)

Kapr vařený s máslem (1935)

Kapr vařený (1948)

Kapr vařený (a dnes)

Kapr uzený (1900)

Kapr uzený (a dnes)

Kapr v omáčce smetanové (1894)

Kapr v omáčce smetanové (a dnes)

Losos na modro (M. D. Rettigová)

Losos na modro (19. století)

Losos na modro (a dnes)

Losos na polský způsob (M. D. Rettigová)

Losos na polský způsob (19. století)

Losos na polský způsob (a dnes)

Marinovaný kapr (1904)

Marinovaný kapr (a dnes)

Mušle (M. D. Rettigová)

Mušle (z něm. Muschel) − lastura, ulita (1884)

Mušle (a dnes)

Mušle (lastury) s vínem (M. D. Rettigová)

Mušle s vínem (1904)

Mušle na víně (a dnes)

Nadívaný kapr (1946)

Nadívaný kapr (a dnes)

Pražská štika (1947)

Pražská štika (a dnes)

Pstruzi na modro (1900)

Pstruzi na modro (a dnes)

Raci vaření (1904)

Raci vaření v pivě (a dnes)

Račí perkelt (na paprice) (19. století)

Račí perkelt (na paprice) (a dnes)

Perkelt z raků (a dnes)

Ratibořický kapr na černo (podle B. Němcové, 19. století)

Ratibořický kapr na černo (a dnes)

Ryba s paprikou (1900)

Ryba s paprikou (a dnes)

Ryba se sardelemi (1900)

Ryba se sardelemi (a dnes)

Ryba v omáčce smetanové (1894)

Ryba v omáčce smetanové (a dnes)

Ryba dušená v mléce (19. století)

Ryba v mléce (a dnes)

Ryba na šalvěji (1940)

Ryba na šalvěji I (a dnes)

Ryba na šalvěji II (a dnes)

Rybí mušle (1925)

Rybí mušle (a dnes)

Rybí sekaná pečeně (1940)

Rybí sekaná (a dnes)

Slaneček marinovaný (1948)

Slaneček marinovaný (a dnes)

Slanečci naložení (1894)

Slanečci naložení (a dnes)

Sumec pečený (1894)

Sumec pečený (a dnes)

Štika dušená (1904)

Štika dušená (a dnes)

Štika nadívaná (1904)

Štika nadívaná (a dnes)

Štika pečená (1904)

Štika dušená (a dnes)

Štika smažená (1904)

Štika smažená (1904)

Štika ve špenátu (18. Století)

Štika vařená se špenátem (a dnes)

Úhoř pečený (19. století)

Úhoř pečený (1904)

Úhoř pečený na rošti (1904)

Úhoř pečený 1 (a dnes)

Úhoř pečený 2 (a dnes)

Ústřice

Ústřice (1884)

Ústřice (19. století)

Ústřice (1904)

Ústřice (a dnes)

Vyza

Vyza pečená (19. století)

Vyza též běluha (a dnes)

Zvěřina

Bažant

Bažant (19. Století)

Bažant na rožni (1952)

Bažant na rožni (a dnes)

Bažant na slanině (1952)

Bažant na slanině (a dnes)

Bažant se zelím (1895)

Bažant se zelím (a dnes)

Daňčí na víně (1952)

Daňčí na víně (a dnes)

Divoká kachna pečená (staročeská kuchyně)

Divoká kachna pečená (1952)

Divoká kachna pečená (a dnes)

Divoká kachna s játrovou omáčkou (17. století)

Divoká kachna s játrovou omáčkou (a dnes)

Jelení hřbet pečený (1895)

Jelení hřbet pečený (a dnes)

Jelení hřbet ve šťávě (1895)

Jelení hřbet ve šťávě (a dnes)

Jelení hřbet nebo kýta ve víně (1895)

Jelení kýta na červeném víně (a dnes)

Kančí hlava v rosolu (1895)

Kančí hlava v rosolu (a dnes)

Kančí kotlety (19. století)

Kančí kotlety (a dnes)

Kančí kýta na víně (1952)

Kančí kýta na víně (a dnes)

Kančí kýta pečená (19. století)

Kančí kýta pečená (a dnes)

Koroptve dušené (M. D. Rettigová)

Koroptve dušené (1948)

Koroptve dušené (a dnes)

Křepelky s rýží (M. D. Rettigová)

Křepelky s rýží (a dnes)

Kvíčaly

Kvíčaly pečené (1900)

Kvíčaly pečené (a dnes)

Kvíčaly s rýží (M. D. Rettigová)

Kvíčaly s rýží (a dnes)

Mladý zajíc (M. D. Rettigová)

Mladý zajíc (a dnes)

Mufloní závitky (1952)

Mufloní závitky (a dnes)

Nadívaná koroptev (1907)

Nadívaná koroptev (a dnes)

Nadívané křepelky s medovou hruškou (podle receptu ze 14. století)

Nadívané křepelky (a dnes)

Nadívané křepelky vepřovým masem (a dnes)

Svítek ze zajíce (1904)

Svítek ze zajíce (a dnes)

Zadělávaný zajíc (staročeská kuchyně)

Zadělávaný zajíc (19. století)

Zadělávaný zajíc s černou omáčkou (a dnes)

Zaječí předek

Zaječí předek na černo (M. D. Rettigová)

Zaječí předek na jiný způsob (M. D. Rettigová)

Zaječí předek (1904)

Zaječí předek načerno (a dnes)

Zaječí předek po moravsku (a dnes)

Zaječí řízky (1930)

Zaječí řízky (1952)

Zaječí řízky (a dnes)

Zaječí řízky protažené slaninou (1947)

Zaječí řízky protažené slaninou (a dnes)

Zajíc na černo (1907)

Zajíc na černo (1940)

Zajíc na černo (a dnes)

Zajíc na smetaně (1952)

Zajíc na smetaně (a dnes)

Zaječí pečeně (1837)

Zaječí pečeně (1909)

Zajíc obyčejně (19. století)

Zajíc pečenej na topinkách, krájenej, dobrej (1. polovina 17. století)

Zajíc pečený (1895)

Zajíc pečený 1 (1904)

Zajíc pečený 2 (1904)

Zajíc pečený (1924)

Zajíc pečený (1948)

Zajíc pečený 1 (a dnes)

Pečený zajíc 2 (a dnes)

Sekaný zajíc (17. století)

Sekanina ze zajíce (M. D. Rettigová)

Zajíc sekaný (1904)

Sekanina ze zajíce (1930)

Sekaná ze zajíce (1948)

Zajíc sekaný (a dnes)

Sekaná ze zaječího masa (a dnes)

Drůbež

Holub nadívaný (19. století)

Holub domácí nadívaný (a dnes)

Holubi se slaninou (1895)

Holubi se slaninou (a dnes)

Husa na divoko (1895)

Husa na divoko (a dnes)

Hus pečená v dobrém kondimentu (staročeská kuchyně)

Hus pečená v dobrém kondimentu (a dnes)

Husa s jablkovou nádivkou (1904)

Husa s jablkovou nádivkou (a dnes)

Husa s podpoušťkou (staročeská kuchyně)

Husa s podpoušťkou (a dnes)

Kachna na divoko (1952)

Kachna na divoko (a dnes)

Kapoun

Kapoun dušený s rýží (1904)

Kapoun na způsob bažanta (M. D. Rettigová)

Kapoun jako bažant (a dnes)

Kapoun na sardeli (M. D. Rettigová)

Kapoun nebo pulard na sardelích (1930)

Kapoun na víně pečený (kohout na víně)(1895)

Kapoun na víně pečený (kohout na víně)(a dnes)

Koury celé pečené, nadívané zvěřinou (16. století)

Kuře se sladkou nádivkou (16. století)

Kuře se sladkou nádivkou (a dnes)

Koury mladé, křehké, v jíše zelené (staročeská kuchyně)

Koury s cibulí aneb kuřata na cibuli (a dnes)

Krocan s nádivkou (19. století)

Krocan s nádívkou (1904)

Krocan s nádivkou (a dnes)

Kuřata křehká v jíše zelené (15. století)

Kuřata křehká v zelené omáčce (a dnes)

Kuřátka se žampiony (M. D. Rettigová)

Kuřátka se žampiony (19. století)

Kuřátka se žampiony (a dnes)

Kuře na víně (1928)

Kuře na víně (a dnes)

Kuře pečené na slanině (1936)

Kuře pečené na slanině (a dnes)

Kuře s citronovou omáčkou (1904)

Kuře s citronovou omáčkou (1948)

Kuře s citronovou omáčkou (a dnes)

Kuře s houbami (1904)

Kuře s houbami (a dnes)

Kuře s majonézou (1904)

Kuře s majonézou (a dnes)

Kuře s rajskými jablky (1904)

Kuře s rajčaty (a dnes)

Kuře s rýží 1 (1904)

Kuře s rýží 2 (1904)

Kuře s rýží (a dnes)

Kuře se žlutou omáčkou (1900)

Kuře se žlutou omáčkou (a dnes)

Medová kuřecí prsa (1947)

Medová kuřecí prsíčka (a dnes)

Nadívaná holoubata (1904)

Nadívaná holoubátka (a dnes)

Nadívané kuře (1904)

Nadívané kuře (a dnes)

Naložená husa (1941)

Naložená husa s třeným knedlíkem (a dnes)

Ptáky s hruškami aneb s jablky (15. století)

Ptáci (kuře) na jablkách (16. století)

Ptáci (kuře) na jablkách (a dnes)

Slepice s citronovou omáčkou (M. D. Rettigová)

Slepice s citrónovou omáčkou (a dnes)

Slepice s chřenem (1535)

Slepice s křenem (a dnes)

Slepice s rejží (1535)

Slepice s rýží (a dnes)

Slepice zadělávaná (19. století)

Slepice zadělávaná (1940)

Slepice zadělávaná (a dnes)

Droby

Anglická játra (1951)

Anglická játra (a dnes)

Brzlík smažený (19. století)

Brzlík smažený (a dnes)

Dršťky

Dršťky (19. století)

Dršťky (1948)

Dršťky (a dnes)

Dušená slezina (1948)

Dušená slezina (a dnes)

Dušené ledviny (1904)

Dušené ledvinky (a dnes)

Haše z jater (15. století)

Haše z jater (a dnes)

Hovězí jazyk se sardelovou omáčkou (M. D. Rettigová)

Hovězí jazyk se sardelovou omáčkou (a dnes)

Husí drůbky s knedlíčky (19. století)

Husí drůbky s knedlíčky (a dnes)

Husí drůbky s nudlemi (M. D. Rettigová)

Husí drůbky s nudlemi (a dnes)

Husí játra s lanýžovou omáčkou (1904)

Husí játra s lanýžovou omáčkou (a dnes)

Husí krev (1904)

Husí krev na cibulce (a dnes)

Jaterní nudle (1910)

Jaterní nudle (a dnes)

Játrový puding (1930)

Játrový pudink (a dnes)

Jazyk s česnekovou omáčkou (1895)

Jazyk s česnekovou omáčkou (a dnes)

Jazyk s polskou omáčkou (1895)

Jazyk s polskou omáčkou (a dnes)

Jazyk se sardelemi (1895)

Jazyk se sardelemi (a dnes)

Jelítka z husí krve (M. D. Rettigová)

Jelítka z husí krve (19. století)

Jelítka z husí krve (1904)

Jelítka z husí krve (a dnes)

Knedlíčky játrové

Knedlíčky játrové (1930)

Knedlíčky játrové (a dnes)

Koláč z jater (1553)

Játrový koláč (a dnes)

Ledvinky na smetaně s majoránkou (1948)

Ledvinky na smetaně s majoránkou (a dnes)

Ledvinky na víně (1895)

Ledvinky na víně (a dnes)

Ledvinky s rýží (1930)

Ledvinky s rýží (a dnes)

Ledvinky s těstovinami (1948)

Ledvinky s těstovinami (a dnes)

Moučný svítek s mozečkem (1904)

Moučný svítek s mozečkem (a dnes)

Mozečkové karbanátky (1948)

Mozečkové karbanátky (a dnes)

Mozečkové omelety (staročeská kuchyně)

Mozečkové omelety (a dnes)

Noky z vepřových jater (1933)

Noky z vepřových jater (a dnes)

Plíčka po vídeňsku (1907)

Plíčka po vídeňsku (a dnes)

Plíčky s kyselou omáčkou (staročeská kuchyně)

Plíčky na smetaně (1930)

Plíčky na smetaně (pajšl) (1940)

Plíčky na smetaně (a dnes)

Plíčky zadělávané (19. století)

Plíčky zadělávané (a dnes)

Srdce na špeku (1940)

Srdce na špeku (a dnes)

Telecí játra na víně (M. D. Rettigová)

Telecí játra na červeném víně (a dnes)

Telecí játra smažená (1904)

Telecí játra smažená (1940)

Telecí játra smažená (a dnes)

Telecí mozek s majonézovou omáčkou (1895)

Telecí mozek s majonézovou omáčkou (a dnes)

Vepřová játra na smetaně (1948)

Vepřová játra na smetaně (a dnes)

Vepřová játra s cibulí (1948)

Vepřová játra s cibulí (1969)

Vepřová játra s cibulí (a dnes)

Zadělávané vemeno (M. D. Rettigová)

Zadělávané vemeno (1904)

Zadělávané vemínko (a dnes)

Aspik

Aspik (1905)

Aspik (a dnes)

Šneci, hlemýždi

Nadívaní šneci (M. D. Rettigová)

Nadívaní šneci na rychlo (1917)

Nadívaní šneci (1930)

Nadívaní hlemýždi (a dnes)

Šneci s vinnou omáčkou (M. D. Rettigová)

Šneci s vinnou omáčkou (a dnes)

Omáčky

Angreštová omáčka (staročeská)

Angreštová omáčka (a dnes)

Babiččina bramborová omáčka (1948)

Babiččina bramborová omáčka (a dnes)

Bramborová omáčka (1904)

Bramborová omáčka (a dnes)

Brusinková omáčka

Brusinková omáčka (a dnes)

Celerová omáčka (1904)

Celerová omáčka (1948)

Celerová omáčka (a dnes)

Cibulová omáčka (1904)

Cibulová omáčka (a dnes)

Cibulová omáčka s vínem (M. D. Rettigová)

Cibulová omáčka s vínem (a dnes)

Citronová omáčka (1904)

Citronová omáčka (1948)

Citronová omáčka (a dnes)

Česneková omáčka (1930)

Česneková omáčka (a dnes)

Čokoládová omáčka (1898)

Čokoládová omáčka studená (a dnes)

Čokoládová omáčka (a dnes)

Holandská omáčka (1904)

Holandská omáčka (a dnes)

Houbová omáčka (19. století)

Houbová omáčka (a dnes)

Jaterní omáčka (1904)

Játrová omáčka (a dnes)

Karamelová omáčka (kolem roku 1900)

Karamelová omáčka (1946)

Karamelová omáčka (a dnes)

Kaparová omáčka (kolem 1900)

Kaparová omáčka (a dnes)

Koprová omáčka (1928)

Koprová omáčka (1930)

Koprová omáčka (a dnes)

Květáková omáčka (1933

Květáková omáčka (a dnes)

Lanýžová omáčka (staročeská kuchyně)

Lanýžová omáčka s lososem (a dnes)

Malinová omáčka (1898)

Malinová omáčka na moučníky (a dnes)

Mrkvová omáčka (staročeská kuchyně)

Mrkvová omáčka (1904)

Mrkvová omáčka (a dnes)

Omáčka cibulková (M. D. Rettigová)

Omáčka cibulková jiná (M. D. Rettigová)

Omáčka cibulková (česneková) (19. století)

Omáčka cibulová s vínem (19. století)

Omáčka cibulová sladká (1940)

Omáčka cibulová (a dnes)

Omáčka citronová (19. století)

Omáčka citronová (1904)

Citronová omáčka (a dnes)

Omáčka Cumberland I. (1952)

Omáčka Cumberland II (1952)

Omáčka Cumberland (a dnes)

Omáčka chlebová (19. století)

Omáčka chlebová (1904)

Chlebová omáčka (a dnes)

Omáčka játrová (1948)

Omáčka játrová (a dnes)

Omáčka koprová (M. D. Rettigová)

Omáčka koprová (1904)

Omáčka koprová (a dnes)

Omáčka okurková (19. století)

Omáčka okurková (1947)

Omáčka okurková (a dnes)

Omáčka rybízová (19. století)

Omáčka rybízová (1948)

Omáčka rybízová s křenem (ke zvěřině) (a dnes)

Omáčka rybízová s pomerančem ke zvěřině (a dnes)

Omáčka ředkvičková (1904)

Omáčka ředkvičková studená (a dnes)

Omáčka sardelová (M. D. Rettigová)

Omáčka sardelová bez octa (M. D. Rettigová)

Omáčka sardelová (19. století)

Omáčka sardelová (1904)

Omáčka sardelová (a dnes)

Omáčka slezinová (1940)

Omáčka slezinová (1948)

Omáčka slezinová (a dnes)

Švestková merenda (omáčka ze sušených švestek)(staročeská kuchyně)

Omáčka švestková (19. století)

Omáčka švestková česká (1948)

Omáčka švestková I (a dnes)

Švestková omáčka II (a dnes)

Pažitková omáčka (M. D. Rettigová)

Pažitková omáčka I (1904)

Pažitková omáčka II (1904)

Pažitková omáčka (1940)

Pažitková omáčka (a dnes)

Pepřová omáčka (1904)

Pepřová omáčka (a dnes)

Povidlová omáčka ze severovýchodních Čech (staročeská)

Povidlová omáčka (1933)

Povidlová omáčka na knedlíky (1940)

Omáčka povidlová (a dnes)

Ředkvičková omáčka (1930)

Ředkvičková omáčka (a dnes)

Řeřichová omáčka (1904)

Řeřichová omáčka (a dnes)

Sardelová omáčka (staročeská kuchyně)

Sardelová omáčka bez octa (M. D. Rettigová)

Sardelová omáčka (1904)

Sardelová omáčka (1940)

Sardelová omáčka (1952)

Sardelová omáčka (a dnes)

Slezinková omáčka (1940)

Slezinová omáčka (1948)

Slezinková omáčka (a dnes)

Šípková omáčka (15. století)

Šípková omáčka (1904)

Šípková omáčka (1947)

Šípková omáčka (1952)

Šípková omáčka (a dnes)

Šodó (M. D. Rettigová)

Šodó (1907)

Šodó (a dnes)

Šťovíková omáčka (staročeská kuchyně)

Šťovíková omáčka (1904)

Šťovíková omáčka (1917)

Šťovíková omáčka (1948)

Šťovíková omáčka (a dnes)

Švestková omáčka (1904)

Švestková omáčka (a dnes)

Třešňová omáčka (1898)

Třešňová omáčka (1919)

Třešňová omáčka (a dnes)

Třešňová omáčka ze sušených třešní (1919)

Třešňová omáčka ze sušených třešní (a dnes)

Vinní omáčka (1898)

Vinná omáčka (1904)

Vinná omáčka (1948)

Vinná omáčka k drůbeži (1948)

Vinná omáčka (a dnes)

Vinná pěna (M. D. Rettigová)

Vinná pěna (1930)

Vinná pěna (a dnes)

Vinná pěna na buchtičky (1940)

Vinná pěna neb šodó (1925)

Višňová omáčka (1919)

Višňová omáčka se šípky a hříbky (1919)

Višňová omáčka se šípky a hříbky (a dnes)

Višňová omáčka ze sušených višní (1919)

Višňová omáčka (1930)

Višňová omáčka 1 (a dnes)

Višňová omáčka 2 (a dnes)

Žampionová omáčka (1930)

Žampionová omáčka (a dnes)

Kaše

Bramborová kaše pečená (19. století)

Bramborová kaše pečená (1904)

Bramborová kaše pečená (a dnes)

Bramborová kaše se sýrem (19. století)

Bramborová kaše se sýrem (a dnes)

Čočková kaše s květákem (1932)

Čočková kaše s květákem (a dnes)

Fazolová kaše (1947)

Fazolová kaše (a dnes)

Francouzská bramborová kaše (1948)

Francouzská bramborová kaše (a dnes)

Hrachová kaše (16. století)

Hrachová kaše (1904)

Hrachová kaše (a dnes)

Hrušková kaše (16. století)

Hrušková kaše (a dnes)

Kaše jablková (1898)

Jablková kaše (1910)

Jablková kaše (a dnes)

Jáhlová kaše

Jáhlová kaše (1945)

Jáhlová kaše s borůvkami (a dnes)

Kaše banánová (1930)

Kaše banánová s praženými ovesnými vločkami (a dnes)

Kaše kobližná, jinak řezaná (staročeská kuchyně)

Kaše kobližná, jinak řezaná (a dnes)

Kaše z ječných krupek (1940)

Kaše z ječných krupek (a dnes)

Mléčná vločková kaše (1980)

Mléčná vločková kaše (a dnes)

Nastavovaná kaše (1920)

Nastavovaná kaše (1928)

Nastavovaná kaše (a dnes)

Ořechová kaše (15. století)

Ořechová kaše (staročeská kuchyně.)

Ořechová kaše (a dnes)

Rýžová kaše (M. D. Rettigová)

Rýžová kaše (1904)

Rýžová kaše (1928)

Rýžová kaše (a dnes)

Štěrbáková kaše (19. století)

Štěrbáková kaše (a dnes)

Varmuža, varmuže, varmuž, varmužka

Varmuž z višeň (1591)

Varmuž (staročeská kuchyně)

Varmuži ze švestek (staročeská kuchyně)

Varmuži ze švestek (a dnes)

Nákypy

Bramborový nákyp s jablky (staroč.)

Bramborový nákyp (1910)

Bramborový nákyp (a dnes)

Citronový nákyp (1904)

Citronový nákyp (1927)

Citrónový nákyp (a dnes)

Francouzský nákyp (1907)

Francouzský nákyp (a dnes)

Chlebový nákyp (1907)

Chlebový nákyp (1930)

Chlebový nákyp (a dnes)

Jablkový nákyp (1910)

Jablkový nákyp (a dnes)

Kapustový nákyp (1942)

Kapustový nákyp 1 (a dnes)

Kapustový nákyp 2 (a dnes)

Kaštanový nákyp (M. D. Rettigová)

Kaštanový nákyp (a dnes)

Krupicový nákyp (1907)

Krupicový nákyp (a dnes)

Makový nákyp (1900)

Makový nákyp (1907)

Makový nákyp (1941)

Makový nákyp (a dnes)

Mandlový nákyp (M. D. Rettigová)

Mandlový nákyp (1907)

Mandlový nákyp (1910)

Mandlový nákyp (a dnes)

Mrkvový nákyp (1924)

Mrkvový nákyp (1940)

Mrkvový nákyp s bramborem (a dnes)

Mrkvový nákyp s hráškem (a dnes)

Nákyp bramborový I (19. století)

Nákyp bramborový II (19. století)

Nákyp bramborový (1930)

Nákyp bramborový (a dnes)

Nákyp jablkový s piškoty (M. D. Rettigová)

Nákyp jablkový (19. století)

Nákyp jablkový bez žloutků (1947)

Nákyp jablkový (a dnes)

Nákyp krupičný s mandlemi (M. D. Rettigová)

Nákyp krupičkový (1904)

Nákyp krupicový (1930)

Nákyp krupicový bez másla (1940)

Nákyp krupicový (a dnes)

Nákyp malinový (M. D. Rettigová)

Nákyp malinový (19. století)

Nákyp malinový (1930)

Nákyp malinový (a dnes)

Nákyp meruňkový (M. D. Rettigová)

Nákyp meruňkový v plamenu (1850)

Nákyp meruňkový (a dnes)

Nákyp pomerančový (1907)

Nákyp pomerančový (a dnes)

Nákyp rýžový s nadívanými jablky (M. D. Rettigová)

Nákyp rýžový (1907)

Nákyp rýžový (1930)

Nákyp rýžový s třešněmi (1947)

Nákyp rýžový (a dnes)

Nákyp špenátový (M. D. Rettigová)

Nákyp špenátový (a dnes)

Nákyp tvarohový (M. D. Rettigová)

Nákyp tvarohový (19. století)

Nákyp tvarohový (1907)

Nákyp tvarohový (a dnes)

Nákyp z jablek (M. D. Rettigová)

Nákyp z jablek (1904)

Nákyp z jablek (a dnes)

Nudlový nákyp (1907)

Nudlový nákyp (a dnes)

Nudlový nákyp s jablky (1928)

Nudlový nákyp s tvarohem (1930)

Nudlový nákyp s tvarohem (1969)

Nudlový nákyp s tvarohem I (a dnes)

Nudlový nákyp s tvarohem II (a dnes)

Ořechový nákyp (1930)

Ořechový nákyp (a dnes)

Piškotový nákyp s mandlemi (M. D. Rettigová)

Piškotový nákyp (1900)

Piškotový nákyp s mandlemi (1907)

Piškotový nákyp (a dnes)

Piškotový nákyp s jablky (a dnes)

Pomerančový nákyp (1904)

Pomerančový nákyp (a dnes)

Rýžový neb krupicový nákyp (1900)

Rýžový nákyp (1907)

Rýžový nákyp v remosce (a dnes)

Rýžový nákyp (a dnes)

Špenátový nákyp (1910)

Špenátový nákyp (1931)

Špenátový nákyp (1960)

Špenátový nákyp (a dnes)

Švestkový nákyp (1904)

Švestkový nákyp (a dnes)

Třešňový nákyp (1919)

Třešňový nákyp (a dnes)

Tvarohový nákyp (1910)

Tvarohový nákyp (1930)

Tvarohový nákyp (a dnes)

Višňový nákyp (1919)

Višňový nákyp (1948)

Višňový nákyp (a dnes)

Zelný nákyp s uzeným masem (1965)

Zelný nákyp (a dnes)

Žemlový nákyp (1930)

Žemlový nákyp jemný (1936)

Žemlový nákyp (a dnes)

Paštiky

Bramborová paštika (1910)

Bramborová paštika (1947)

Bramborová paštika (a dnes)

Houbová paštika (1930)

Houbová paštika (a dnes)

Jablková paštika (1936)

Jablková paštika (a dnes)

Paštika z husích jater (M. D. Rettigová)

Paštika z husích jater na jiný způsob (M. D. Rettigová)

Paštika z husích jater (1907)

Paštika z husích jater 1928)

Paštika z husích jater (a dnes)

Paštika z husích jater (po francouzsku) (19. století)

Paštika z husích jater (štrasburská) (1894)

Paštika z husích jater (štrasburská) (a dnes)

Paštika z husy (1894)

Paštika z husy (a dnes)

Paštika ze slepice (1895)

Paštika ze slepice (a dnes)

Paštika ze zaječího masa (1895)

Paštika ze zaječího masa (a dnes)

Rosolovaná husí játra (M. D. Rettigová)

Rosolovaná husí játra (a dnes)

Rybí paštičky (1925)

Rybí paštičky (a dnes)

Srnčí paštika (1952)

Srnčí paštika (a dnes)

Španělská bramborová paštika (1948)

Španělská bramborová paštika (a dnes)

Rolády

Bramborová ruláda s uzeným masem (1948)

Bramborová roláda s uzeným masem (a dnes)

Bramborová ruláda se špenátem (1948)

Bramborová roláda se špenátem (a dnes)

Pokrmy z brambor

Bramborové chrupanky (kroketky) (1898)

Croquety bramborové (1900)

Bramborové krokety (a dnes)

Bramborové kopečky (1880)

Bramborové kopečky (a dnes)

Zemákové kotlety (19. století)

Bramborové kotlety (1930)

Bramborové kotlety (a dnes)

Bramborové lívance (1948)

Bramborové lívance (a dnes)

Bramborová omeleta (1930)

Bramborová omeleta s masem (1948)

Bramborová omeleta (a dnes)

Bramborové palačinky (staročeské)

Bramborové palačinky (1900)

Bramborové palačinky (a dnes)

Bramborové pirožky (1936)

Bramborové pirožky (a dnes)

Bramborové placky s jablky (1948)

Bramborové placky s jablky (a dnes)

Bramborové placky se zelím (1948)

Bramborové placky se zelím (a dnes)

Bramborové rohlíčky (1948)

Bramborové rohlíčky (a dnes)

Bramborové řezy (1948)

Bramborové řezy (a dnes)

Bramborové řezy slané (1948)

Bramborové řezy slané (a dnes)

Bramborové smaženky (1928)

Bramborové smaženky (a dnes)

Bramborové šátečky (1948)

Bramborové šátečky (a dnes)

Bramborové šišky (staroč.)

Bramborové šišky s marmeládou (1948)

Bramborové šišky s marmeládou (a dnes)

Bramborové taštičky s povidly (1948)

Bramborové taštičky s povidly (a dnes)

Bramborové tyčky (1930)

Bramborové tyčinky (1948)

Bramborové tyčinky k čaji (1948)

Bramborové tyčinky (a dnes)

Bramborové vdolky (1948)

Bramborové vdolky (a dnes)

Bramborové věnečky (1947)

Bramborové věnečky (a dnes)

Bramborové knedlíky (1936)

Bramborové knedlíky (1948)

Bramborové knedlíky plněné cibulkou

Bramborové knedlíky plněné houbami

Bramborové knedlíky plněné uzeným masem

Bramborové knedlíky (a dnes)

Bramborové knedlíky s povidlovou omáčkou (1940)

Bramborové knedlíky s povidlovou omáčkou (a dnes)

Bramborové paštičky (1960)

Bramborové paštičky (a dnes)

Bramborový dort předválečný (1933)

Bramborový dort (1940)

Bramborový dort (1993)

Bramborový dort s bílkovým krémem (a dnes)

Bramborový dort s cuketou (a dnes)

Bramborový dort s krémem (a dnes)

Bramborový sýr (1873)

Bramborový sýr (a dnes)

Brambory na kyselo (staročeská kuchyně)

Brambory na kyselo (a dnes)

Brambory zadělávané (1948)

Brambory zadělávané (a dnes)

Brambory zapečené s uzeným masem (1930)

Brambory zapečené s uzeným masem (a dnes)

Brambory zapečené se zelím (1948)

Brambory zapečené se zelím (a dnes)

Brambory plněné mozečkem (1947)

Brambory plněné mozečkem (a dnes)

Brambory s kapustou (1948)

Brambory s kapustou (a dnes)

Halušky

Halušky s brynzou (1928)

Halušky s brynzou (a dnes)

Halušky se sýrem (1925)

Halušky se sýrem (a dnes)

Klouzáky (1930)

Klouzáky (a dnes)

Nadívané brambory (1904)

Nadívané brambory (a dnes)

Nové brambory s tvarohem (1924)

Nové brambory s tvarohem (a dnes)

Podlesníky (1928)

Podlesníky (a dnes)

Škubánkové opečenky (1947)

Škubánkové opečenky (a dnes)

Škubánkové placičky plněné uzeným masem (staročeská kuchyně)

Škubánkové placičky plněné uzeným masem (a dnes)

Škubánky (kucmouch) (1940)

Škubánky (kucmouch) (a dnes)

Šumavský toč (1930)

Šumavský toč (a dnes)

Toč (19. století)

Toč (a dnes)

Zablafuňky (brambory na kyselo) (1920)

Zablafuňky 1 (a dnes)

Zablafuňky 2 (a dnes)

Závin s brambory (1947)

Závin s brambory a cibulkou (a dnes)

Nádivky

Houbová nádivka (1948)

Houbová nádivka (a dnes)

Mandlová nadívka (1904)

Mandlová nádivka (do holoubat) (a dnes)

Mandlová nádivka (na krocana) (a dnes)

Mandlová nádivka s rumem (a dnes)

Mandlová nádivka (a dnes)

Nadívka jablečná (1904)

Jablečná nádivka (a dnes)

Nadívka z lískových oříšků (1904)

Nádivka z lískových oříšků (a dnes)

Nadívka z máku (1904)

Maková nádivka (1924)

Maková nádivka (a dnes)

Nadívka z vlašských ořechů (1904)

Ořechová nádivka (1930)

Ořechová nádivka (a dnes)

Nadívka ze strouhaných housek (1904)

Nádivka ze strouhané housky (a dnes)

Nádivka (19. století)

Nádivka (1924)

Nádivka do krocana (1907)

Nádivka do krocana (1940)

Nádivka do krocana (a dnes)

Nádivka do kuřete (a dnes)

Nádivka kaštanová (1910)

Nádivka kaštanová (a dnes)

Nádivka kaštanová (do krocana) (a dnes)

Nádivka kaštanová (do krůty) (a dnes)

Nádivka kaštanová (a dnes)

Nádivka kaštanová s masem (a dnes)

Nádivka z masa (staročeská kuchyně)

Nádivka z masa (a dnes)

Masová nádivka na sibiřské pelmeně (a dnes)

Masová nádivka do kapra (a dnes)

Nádivka z rýže a masa (staročeská kuchyně)

Nádivka z masa a rýže (a dnes)

Těstoviny

Cezené nudle (1932)

Cezené nudle (a dnes)

Flíčky s houbami (M. D. Rettigová)

Flíčky s houbami (a dnes)

Flíčky s jablky (M. D. Rettigová)

Flíčky s jablky (19. Století)

Flíčky s jablky (a dnes)

Flíčky moučné s uzeným masem (1947)

Flíčky moučné s uzeným masem (a dnes)

Hanácké nudle (1949)

Hanácké nudle (a dnes)

Makaronky (M. D. Rettigová)

Makaronky I (1904)

Makaronky II (1904)

Makaronky (a dnes)

Nudle bavorské (1895)

Nudle bavorské (a dnes)

Nudle bramborové (1895)

Nudle bramborové (a dnes)

Nudle s jablky (M. D. Rettigová)

Nudle s jablky I (a dnes)

Nudle s jablky II (a dnes)

Nudle s jablky a hřebíčkem (a dnes)

Nudle s tvarohem (M. D. Rettigová)

Nudle s tvarohem I (1904)

Nudle s tvarohem II (1904)

Nudle s tvarohem (1930)

Nudle s tvarohem (a dnes)

Provázkové nudle (1933)

Provázkové nudle (a dnes)

Šunkofleky s uzeným (1895)

Šunkofleky s uzeným (a dnes)

Šunkofleky se zelím (1895)

Šunkofleky s kysaným zelím (a dnes)

Vypražené zelí s flíčky (1931)

Dušené zelí s flíčky (a dnes)

Luštěniny

Luštěniny (luskoviny 1884)

Luštěniny v kuchyni (a dnes)

Kaše z luštěnin (z mouky bobové, čočkové, hrachové) (1904)

Kaše z luštěnin (a dnes)

Bobová kaše (1909)

Bobová kaše (a dnes)

Boby (fazole) s nadívanými vejci (1895)

Boby (fazole) s vařenými vejci (a dnes)

Čočka na kyselo (19. Století)

Kyselá čočka (1904)

Čočka na kyselo (a dnes)

Čočka na kyselo bez mouky (a dnes)

Čočka na kyselo s česnekem (a dnes)

Čočkové karbanátky (M. D. Rettigová)

Čočkové karbanátky (1932)

Čočkové karbanátky (a dnes)

Fazolový salát (1904)

Fazolový salát (a dnes)

Hrách

Hrách (1904)

Hrách (a dnes)

Hrachová kaše (1896)

Hrachová kaše (a dnes)

Hrachové karbanátky se špenátem (1948)

Hrachové karbanátky se špenátem (a dnes)

Hrachové lívanečky (1930)

Hrachové lívanečky (a dnes)

Hrachové šišky (1930)

Hrachové šišky (a dnes)

Slanina s fazolemi (1904)

Slanina s fazolemi (a dnes)

Zelené boby v luskách (1904)

Zelené boby v luskách (a dnes)

Zelené fazole na kyselo (1948)

Zelené fazole na kyselo (a dnes)

Zelené fazole po srbsku (1948)

Zelené fazole po srbsku (a dnes)

Přílohy

Babiččiny sypánky (1941)

Babiččiny sypánky (a dnes)

Banketky (1947)

Banketky (a dnes)

Bramborový chléb s kmínem (1961)

Bramborový chléb s kmínem (a dnes)

Bramborový knedlík (1947)

Bramborový knedlík (a dnes)

Brambory italské (1948)

Brambory italské (a dnes)

Brambory irské (1948)

Brambory irské (a dnes)

Brambory lyonské (1948)

Brambory lyonské (a dnes)

Brambory maďarské (1948)

Brambory maďarské (1947)

Brambory maďarské (a dnes)

Brambory moskevské (1948)

Brambory moskevské (a dnes)

Brambory ruské (1948)

Brambory ruské (a dnes)

Brambory s česnekem (1948)

Brambory s česnekem (a dnes)

Brambory vařené (1904)

Brambory vařené (a dnes)

Brambory vařené v mléku (1938)

Brambory vařené v mléce (a dnes)

Červené zelí na víně (1930)

Červené zelí na víně (a dnes)

Dýňové zelí (1948)

Dýňové zelí (a dnes)

Grahamův chléb (1904)

Grahamův chléb upečený doma (a dnes)

Hrubě dobrý knedle (17.–18. století)

Hrubě dobrý knedle sprubírovaný (18. století, východní Čechy)

Hrubě dobrý knedle sprubírovaný (a dnes)

Hříbkové knedlíky (1912)

Hříbkové knedlíky (a dnes)

Knedlíky z vařených bramborů (1904)

Knedlíky bramborové klasické (a dnes)

Knedlíky z vařených brambor (a dnes)

Knedlíky ze syrových brambor (19. století)

Knedlíky ze syrových brambor (1904)

Knedlíky ze syrových bramborů (1948)

Knedlíky ze syrových brambor (a dnes)

Krokety (1907)

Krokety (1952)

Krokety (a dnes)

Krupicové knedlíky (1936)

Krupicové knedlíky (1948)

Krupicové knedlíky (a dnes)

Krupicové knedlíky s houskou (1948)

Krupicové knedlíky s houskou (a dnes)

Krupicové noky (1930)

Krupicové noky (a dnes)

Křen

Křen jablečný (M. D. Rettigová)

Křen jablečný (1948)

Křen jablečný (a dnes)

Moučné knedlíky (M. D. Rettigová)

Moučné knedlíky na jiný způsob (1904)

Moučné knedlíky ještě na jiný způsob (1904)

Moučné knedlíky vařené v mléce (1967)

Pálffyho knedlík (1936)

Knedlík Pálffy (a dnes)

Polenta

Polenta (M. D. Rettigová)

Polenta (19. století)

Polenta (a dnes)

Rohlíkové knedlíky (1936)

Rohlíkové knedlíky (a dnes)

Rýže dušená (1907)

Rýže dušená (a dnes)

Slaninové knedlíky bez mouky (1925)

Slaninové knedlíky (a dnes)

Špekové knedle (1907)

Špekové knedle I (a dnes)

Špekové knedlíky II (a dnes)

Špekové knedle z brambor a s houskou (a dnes)

Telecí krokety (1944)

Telecí krokety (a dnes)

Tyrolské knedlíky (1930)

Tyrolské knedlíky (1936)

Tyrolské knedlíky (a dnes)

Tyrolské slaninové knedlíky (1936)

Tyrolské slaninové knedlíky (a dnes)

Žitný chléb (1904)

Žitný chléb (a dnes)

Houbová jídla

Černý kuba (1903)

Černý kuba (a dnes)

Houbová omáčka (1903)

Houbová omáčka (1947)

Houbová omáčka (a dnes)

Omáčka ze suchých hub (1904)

Omáčka ze sušených hub (a dnes)

Houbová smaženina (1898)

Houbová smaženina (1925)

Houbová smaženina (a dnes)

Houbovec (M. D. Rettigová)

Houbovec (a dnes)

Houbovec čili krupník (z roku 1935)

Houbovec, někde také zvaný hubník (a dnes)

Houbovec se zemčaty (19. století)

Houbovec z brambor (a dnes)

Houbové šišky (staročeská kuchyně)é

Houbové šišky (a dnes)

Houby na lasturách (1925)

Houby na lasturách (a dnes)

Houby s vejci (1904)

Houby s vejcem (a dnes)

Houby naložené v soli (1948)

Houby nakládané do soli (a dnes)

Houby na másle (1903)

Houby na másle (a dnes)

Hříbky naložené 1 (19. století)

Hříbky naložené 2 (19. století)

Hříbky naložené (a dnes)

Hříbky na smetaně (staročeská kuchyně)

Hříbky na smetaně (a dnes)

Hříbky v soli (1947)

Hříbky v soli (a dnes)

Chlebový houbovec (1948)

Chlebový houbovec (a dnes)

Karbanátky z hub (1925)

Karbanátky z hub (a dnes)

Nakládané hříbky (1935)

Nakládané hříbky (a dnes)

Naložené houby (1904)

Naložené houby se zeleninou (1935)

Nakládané houby se zeleninou (a dnes)

Pařížské „quodlibet“ (19. stol.)

Pařížské „quodlibet“ s houbami (a dnes)

Ryzce v octě naložené (1903)

Ryzce v octě naložené (a dnes)

Smažené houby (1903)

Smažené houby (a dnes)

Rýžová jídla

Risotto (rizoto)

Jak na správné rizoto?

Risoto (1942)

Risotto (a dnes)

Rýže s houbami (1948)

Rýže s houbami (a dnes)

Rýže s jablky (M. D. Rettigová)

Rýže s jablky (a dnes)

Rýže s revení (1932)

Rýže s revení (a dnes)

Rýže s uzeným masem (M. D. Rettigová)

Rýže s uzeným masem (a dnes)

Rýžové karbanátky (1930)

Rýžové karbanátky (1947)

Rýžové karbanátky (a dnes)

Rýžové koblihy (1927)

Rýžové koblihy (a dnes)

Vaječná jídla

Italská vejce (1937)

Italská vejce (a dnes)

Míchaná vejce (M. D. Rettigová)

Míchaná vejce (1904)

Míchaná vajíčka (1924)

Míchaná vejce na cibulce (a dnes)

Míchaná vejce s celerem (1940)

Míchaná vejce s celerem (a dnes)

Míchaná vejce se sýrem (1904)

Míchaná vejce se sýrem (a dnes)

Míchaná vejce s houbami (1940)

Míchaná vejce s houbami (a dnes)

Míchaná vejce s chřestem (1940)

Míchaná vejce s chřestem (a dnes)

Míchaná vejce s kaparami (1940)

Míchaná vejce s kaparami (a dnes)

Míchaná vejce s kapustou (1940)

Míchaná vejce s kapustou (a dnes)

Míchaná vejce s lanýži (1940)

Míchaná vejce s lanýži (a dnes)

Míchaná vejce s rajskými jablíčky (1940)

Míchaná vejce s rajskými jablíčky (a dnes)

Moskevská vejce (1937)

Moskevská vejce (a dnes)

Nadívaná vejce (17. století)

Nadívaná vejce (1904)

Nadívaná vejce (1948)

Nadívaná vejce (a dnes)

Omeleta bramborová (1940)

Omeleta bramborová (1947)

Omeleta bramborová s hráškem (a dnes)

Omeleta s chřestem (1940)

Chřestová omeleta (a dnes)

Omeleta s květákem (1930)

Omeleta s květákem (a dnes)

Omeleta s ovocem (1930)

Omeleta s ovocem (a dnes)

Omeleta s rajskými jablíčky (1940)

Omeleta s rajčaty (a dnes)

Omeleta špenátová (1900)

Omeleta špenátová (1948)

Omeleta špenátová (a dnes)

Pikantní vejce (1925)

Pikantní vajíčka (1931)

Pikantní vajíčka s hořčicí (a dnes)

Plněná vejce (1931)

Plněná vejce (a dnes)

Plněná vejce na hlávkovém salátu (a dnes)

Plněná vejce v aspiku (1925)

Plněná vejce v aspiku (a dnes)

Ruská vajíčka (1925)

Ruská vejce (1940)

Ruská vejce (1948)

Ruská vejce (a dnes)

Salát z vajec (1940)

Vajíčkový salát (a dnes)

Sázená vejce v kyselé smetaně (1904)

Sázená vejce (1925)

Sázená vejce (1940)

Sázená vejce (a dnes)

Smažená vejce (1940)

Smažená vajíčka (a dnes)

Špenátové omelety (1938)

Špenátové omelety (a dnes)

Špenátové palačinky (1947)

Špenátové palačinky (a dnes)

Špenátové smaženky (1931)

Špenátové smaženky s houbami (a dnes)

Šunková omeleta (1938)

Šunková omeleta (a dnes)

Teplá plněná vejce (1936)

Teplá plněná vejce (a dnes)

Třešňová omeleta (1919)

Třešňová omeleta (a dnes)

Vaječné knedlíky (1936)

Vaječné knedlíky (a dnes)

Vaječné smaženky (1928)

Vaječné smaženky (a dnes)

Vaječné smaženky s okurkou a hořčicí (a dnes)

Vaječnice (1933)

Vaječnice ( a dnes)

Vaječný svítek (sladký) (staročeská kuchyně)

Vaječný svítek (sladký) (a dnes)

Vaječný svítek velikonoční (staročeská kuchyně)

Vaječný svítek velikonoční (a dnes)

Vaječný svítek z krupice (slaný) (staročeská kuchyně)

Vaječný svítek z krupice (slaný) (a dnes)

Vejce na francouzský způsob (M. D. Rettigová)

Vejce na francouzský způsob (a dnes)

Vejce „na hniličku“

Vejce na hniličku a na tvrdo (19. století)

Vejce na kyselo (M. D. Rettigová)

Vejce na kyselo (1904)

Vejce na kyselo (1940)

Vejce na kyselo (1948)

Vejce na kyselo s brambory (a dnes)

Vejce na měkko (1940)

Vejce na měkko (a dnes)

Vejce na smetaně (1940)

Vejce na smetaně (a dnes)

Vejce na tvrdo (1940)

Vejce natvrdo (a dnes)

Vejce pečená (1904)

Vejce pečená v troubě (a dnes)

Vejce plněná krémem (1940)

Plněná vejce (a dnes)

Vejce se sýrem (1940)

Vejce sýrová (a dnes)

Vejce v aspiku (19. století)

Vejce v aspiku (a dnes)

Višňová omeleta (1909)

Višňová omeleta (a dnes)

Zapečená vejce 1 (1940)

Zapečená vejce 2 (1940)

Zapečená vejce s rajčaty (a dnes)

Ztracená vejce (M. D. Rettigová)

Ztracená vejce (1904)

Ztracená vejce (1937)

Ztracená vejce (1940)

Ztracená vejce (a dnes)

Jáhly

Jahelník (1880)

Jahelník (1904)

Jahelník (1947)

Jahelník (a dnes)

Jahelník s třešněmi (1919)

Jahelník s třešněmi (a dnes)

Kroupová jídla

Kroupy

Kroupové karbanátky (1948)

Kroupové karbanátky (a dnes)

Kroupy (1904)

Kroupy (a dnes)

Ovesné vločky

Karbanátky z ovesných vloček (1930)

Karbanátky z ovesných vloček (a dnes)

Vločkové karbanátky (1930)

Vločkové karbanátky 1 (a dnes)

Vločkové karbanátky 2 (a dnes)

Pirožky

Pirožek s mletým masem (1930)

Pirožek s mletým masem (a dnes)

Pirožky (1934)

Pirožky (a dnes)

Pirožky k čaji (1948)

Pirožky k čaji (a dnes)

Sýry

Liptavský domácí sýr (1948)

Liptavský domácí sýr (a dnes)

Liptovský sýr (1948)

Liptovský sýr (a dnes)

Mandlový sýr má dělán býti (1535)

Mandlový sýr (a dnes)

Majonéza

Majonéza I (19. století)

Majonéza II (1952)

Majonéza bez vajec (1946)

Majonéza bez vajec (a dnes)

Máslo

Máslo lanýžové (1920)

Máslo lanýžové (a dnes)

Máslo medové (1928)

Máslo medové (1940)

Máslo medové (a dnes)

Máslo račí (M. D. Rettigová)

Máslo račí (a dnes)

Máslo růžové (M. D. Rettigová)

Máslo růžové (a dnes)

Máslo zelené (M. D. Rettigová)

Máslo zelené (a dnes)

Pečivo

Housky (1904)

Housky (a dnes)

Chléb mléčný (1910)

Chléb mléčný (a dnes)

Pečivo jemné (1904)

Pečivo jemné (a dnes)

Preclíky (19. století)

Preclíky (1928)

Preclíky (1940)

Preclíky I (a dnes)

Preclíky II (a dnes)

Preclíky křehké (staročeská kuchyně)

Preclíky křehké (a dnes)

Preclíky s pistácií (1931)

Pistáciové preclíky (a dnes)

Topinky se sýrem (1947)

Topinky se sýrem (a dnes)

Tvarohová náplň do pečiva (1948)

Tvarohová náplň do pečiva (a dnes)

Pomazánky

Pikantní pomazánka na chlebíčky (1937)

Pikantní pomazánka z ryb v tomatě (1960)

Pikantní pomazánka (a dnes)

Pomazánka z jiker (1948)

Pomazánka z jiker (a dnes)

Pomazánka z mlíčí (1948)

Pomazánka z mlíčí (a dnes)

Pomazánka z telecích jater (1948)

Pomazánka z telecích jater (a dnes)

Pomazánka ze slanečka (1948)

Pomazánka ze slanečka s okurkou (a dnes)

Pomazánka na chlebíčky I (1938)

Pomazánka na chlebíčky III (1938)

Pomazánka na chlebíčky s Nivou a ořechy (a dnes)

Pomazánka na chlebíčky s ovocem (a dnes)

Pomazánka ze zbytků masa (1937)

Pomazánka ze zbytků masa (a dnes)

Šunková pěna (M. D. Rettigová)

Šunková pěna (a dnes)

Šunková pěna v aspiku (a dnes)

Tvarohová pomazánka s uzeným masem (1948)

Tvarohová pomazánka s uzeným masem 1 (a dnes)

Tvarohová pomazánka s uzeným masem 2 (a dnes)

Chlebíčky

Obložené chlebíčky (1937)

Harlekýnský chlebíček (1937)

Harlekýnský chlebíček (a dnes)

Pudinky

Bezový pudink z květů (1553)

Bezinkový pudink (a dnes)

Čokoládový puding (staročeská kuchyně)

Čokoládový puding (1898)

Puding čokoládový (1930)

Puding čokoládový 1 (a dnes)

Čokoládový puding 2 (a dnes)

Chlebový pudding (1898)

Chlebový pudink (a dnes)

Kapucínský puding (staročeská kuchyně)

Kapucínský puding (a dnes)

Makový pudding (1904)

Makový puding (1915)

Makový pudink (a dnes)

Mandlový pudink s vinnou pěnou (1907)

Mandlový puding (1930)

Mandlový pudink (a dnes)

Mrkvový puding (staročeská kuchyně)

Mrkvový puding (a dnes)

Puding houbový (1930)

Puding houbový (a dnes)

Puding játrový (1930)

Puding játrový (a dnes)

Pudding rýžový (19. století)

Puding rýžový (1930)

Puding rýžový (a dnes)

Puding tvarohový (M. D. Rettigová)

Pudding tvarohový (19. století)

Puding tvarohový (1930)

Puding tvarohový (a dnes)

Puding vanilkový (1930)

Puding vanilkový (a dnes)

Pudink z králičího masa (1880)

Pudink z králičího masa (a dnes )

Rybí puding (staročeská kuchyně)

Rybí puding (a dnes)

Rýžový puding (staročeská kuchyně)

Rýžový puding (1898)

Rýžový pudink (1930)

Rýžový pudink (a dnes)

Špenátový puding (M. D. Rettigová)

Špenátový puding (1898)

Špenátový pudding (1930)

Špenátový puding (1942)

Špenátový puding (1948)

Špenátový pudink (a dnes)

Švestkový pudink (1941)

Švestkový pudink (a dnes)

Třešňový pudding (1904)

Třešňový pudding (1919)

Třešňový puding (1927)

Třešňový pudink (1940)

Třešňový pudink (a dnes)

Tvarohový pudding (1904)

Tvarohový pudink (a dnes)

Tvarohový pudink s ovocem (a dnes)

Višňový pudding (1919)

Višňový pudink (1941)

Višňový pudink (a dnes)

Zeleninový puding (1909)

Zeleninový puding (1933)

Zeleninový puding (1940)

Zeleninový pudink (a dnes)

Pudink zeleninový s houbami (a dnes)

Žemlový puding (M. D. Rettigová)

Žemlový puding na jiný způsob (M. D. Rettigová)

Žemlový puding (1930)

Žemlový pudink (a dnes)

Moučníky

Americké lívanečky se špenátem (1948)

Americké lívanečky (a dnes)

Babu dobrú kdo chce dělati (1591)

Babu dobrú kdo chce dělati (a dnes)

Banánky (1947)

Banánky (a dnes)

Brabantské dortíčky (M. D. Rettigová)

Brabantové dortíčky (1948)

Brabantské dortíčky (a dnes)

Bramborka s jablky (ze staročeské kuchyně)

Bramborka s jablky (a dnes)

Bramborové koblihy (1948)

Bramborové koblihy (a dnes)

Bramborové koláčky se zavařeninou (1948)

Bramborové koláčky se zavařeninou (a dnes)

Bramborový závin (1948)

Bramborový závin (a dnes)

Bublanina (1948)

Bublanina (a dnes)

Bublanina jablková (1930)

Bublanina jablková (a dnes)

Bublanina s mrazenými třešněmi (1949)

Bublanina s ovocem (a dnes)

Bublanina s višněmi (1904)

Bublanina s višněmi (a dnes)

Švestková bublanina (M. D. Rettigová)

Bublanina švestková (1930)

Bublanina švestková (a dnes)

Bublanina třešňová (1948)

Bublanina třešňová (a dnes)

Buchtičky s krémem (M. D. Rettigová)

Buchtičky s krémem (a dnes)

Buchty (18. století)

Buchty (19. století)

Buchty (a dnes)

Císařská trhanina (1930)

Císařská trhanina (a dnes)

Cukrářské koblihy (1927)

Cukrářské koblihy (a dnes)

Cukrová jíška (1904)

Cukrová jíška (a dnes)

Cukrová zemčátka (M. D. Rettigová)

Cukrová zemčátka plněná (a dnes)

Cukrový salám (1900)

Cukrový salám (a dnes)

Dobrý perník (M. D. Rettigová)

Dobrý perník s medem (M. D. Rettigová)

Dobrý perník (a dnes)

Dukátové buchtičky (1932)

Dukátové buchtičky s krémem (a dnes)

Důlkové koláčky pro svátek Imolc (Hromnice) (1864)

Důlkové koláčky (M. D. Rettigová)

Důlkové koláčky (a dnes)

Fudge (1947) – cukroví bez pečení.

Fudge (a dnes)

Hoblovačky, Hoblinky, Křeháčky, Křehulky, Křehule – regionální názvy pro Boží milosti (19. století)

Hoblovačky (1960)

Hoblovačky (a dnes)

Hořické trubičky

Hraběnčin závin (1947)

Hraběnčin závin (a dnes)

Hraběnčiny řezy (1930)

Hraběnčiny řezy 1 (a dnes)

Hraběnčiny řezy 2 (a dnes)

Chudí rytíři (staročeská kuchyně)

Chudí rytíři (a dnes)

Jablečné řezy (1945)

Jablečné řezy (a dnes)

Jablečník (1910)

Jablečník (a dnes)

Jablková rýže (1930)

Jablková rýže (a dnes)

Jablkovec (M. D. Rettigová)

Jablkovec (19. století)

Jablkovec (1940)

Jablkovec (a dnes)

Jablkové kroužky (1930)

Jablkové kroužky (a dnes)

Jablkové lívance (1930)

Jablkové lívance (a dnes)

Jablkové noky (1910)

Jablkové noky (a dnes)

Jablkové píchance (M. D. Rettigová)

Jablkové píchance (a dnes)

Jablkové smaženky (1904)

Jablečné smaženky (a dnes)

Jablkový rosol (1904)

Jablkový rosol (a dnes)

Jablkový závin z lístkového těsta (1930)

Jablkový závin z listového těsta (a dnes)

Kaštanový krém (1940)

Kaštanový krém (a dnes)

Koblihy

Jemné třené koblihy (1927)

Jemné třené koblihy (a dnes)

Koblihy (jednoduché)(1932)

Koblihy (jemné)(1932)

Koblihy (19. Století, slovácká kuchyně)

Koblihy (1928)

Koblihy 1 (a dnes)

Koblihy 2 (a dnes)

Koblížky (M  D. Rettigová)

Koblížky (a dnes)

Koblížky ledové (19. století)

Koblížky s višněmi (1919)

Koblížky z páleného těsta (M. D. Rettigová)

Koblížky z páleného těsta (1932)

Koblížky z páleného těsta (a dnes)

Kornoutky anýzové (1895)

Kornoutky anýzové (a dnes)

Košíčky z bramborového těsta (1947)

Košíčky z bramborového těsta (a dnes)

Košíčky z lineckého těsta (1907)

Košíčky z lineckého těsta 1 (a dnes)

Košíčky z lineckého těsta 2 (a dnes)

Kvasnicová kolečka (staročeská kuchyně)

Kvasnicová kolečka (a dnes)

Kynuté knedlíky (1904)

Kynuté knedlíky jiným způsobem (1904)

Kynuté knedlíky s povidly (1907)

Kynuté knedlíky (1907)

Kynuté knedlíky (1936)

Kynuté knedlíky 1 (a dnes)

Kynuté knedlíky 2 (a dnes)

Kynuté knedlíky s povidly a mákem (a dnes)

Kynutý reveňový závin (1945)

Kynutý reveňový závin (a dnes)

Kynutý švestkový koláč (1920)

Kynutý švestkový koláč 1 (a dnes)

Kynutý švestkový koláč 2 (a dnes)

Levné koblihy (1927)

Lívance

Lívance (19. století)

Lívance (1904)

Lívance (1924)

Lívance (a dnes)

Lívance bramborové (1904)

Lívance bramborové (a dnes)

Lívance z ovesných vloček (1940)

Lívance z ovesných vloček (a dnes)

Lívanečky (M. D. Rettigové)

Lívanečky (1907)

Lívanečky (a dnes)

Lívanečky s višněmi (1919)

Lívanečky s višněmi (a dnes)

Levné koblihy (a dnes)

Madlenka (Madeleines)

Madlenky (1940)

Madlenky (a dnes)

Madlenka (a dnes)

Maková buchta (1904)

Maková buchta (a dnes)

Makovec (1910)

Makovec (a dnes)

Makovníčky (1928)

Makovníčky (1948)

Makovníčky (a dnes)

Makronky

Makronky (1880)

Makronky (1939)

Makronky (a dnes)

Makronky z ovesných vloček (staroč. 1931)

Makronky z ovesných a pšeničných vloček (1940)

Magronky z ovesných vloček (1942)

Makronky z ovesných vloček (a dnes)

Mandlový závin (1907)

Mandlový závin (a dnes)

Máslový závin (1907)

Máslový závin (1930)

Máslový závin (a dnes)

Masopustní koblihy (1948)

Masopustní koblihy (a dnes)

Medový perník (recept z roku 1951)

Medový perník (a dnes)

Meruňkové řezy (1907)

Meruňkové řezy (a dnes)

Meruňkový konfet (1915)

Meruňkový konfet (a dnes)

Meruňkový krém (1941)

Meruňkový krém se skořicovou smetanou (a dnes)

Meruňkový led (1915)

Meruňkový led (a dnes)

Milosti (1932)

Milosti (a dnes)

Milosti (19. století, kdy se podávaly jako masopustní jídlo)

Morkové řezy (1930)

Morkové řezy (Pro kuchyni 1940)

Morkové řezy (1948)

Morkové řezy (a dnes)

Mošničky se špenátem (1930)

Mošničky povidlové (1930)

Mošničky (a dnes)

Mouřenín v košili (Mohr im Hemd)

Mouřenín benátský (M. D. Rettigová)

Mouřenín v košili (1930)

Mouřenín (1931)

Mouřenín v bílé košili (a dnes)

Mouřenín v košili (a dnes)

Mouřenín 1 (a dnes)

Mouřenín 2 (a dnes)

Mramorové řezy (1948)

Mramorové řezy (a dnes)

Ořechová ruláda s vanilkovým krémem (1930)

Ořechová roláda s vanilkovým krémem (a dnes)

Ořechovec (1930)

Ořechovec (a dnes)

Ořechový závin (1907)

Ořechový závin (a dnes)

Osmažené třešně (1919)

Osmažené třešně (a dnes)

Ovocné řezy (1907)

Ovocné řezy (a dnes)

Pískorky (staročeská kuchyně)

Pískorky (1930)

Piskorky (1948)

Piskorky (a dnes)

Piškotová buchta (1904)

Piškotová buchta (a dnes)

Piškotové čtverečky (1907)

Piškotové čtverečky (a dnes)

Piškotové řezy s jablky (1948)

Piškotové řezy s jablky (a dnes)

Piškotový závin (1904)

Piškotový závin (a dnes)

Plněné ovocné knedlíky (1936)

Plněné ovocné knedlíky  I(a dnes)

Plněné ovocné knedlíky II (a dnes)

Preclíky skořicové (1910)

Preclíky skořicové (a dnes)

Pumpernikl

Pumpernikl (středověký recept)

Pumpernikl (M. D. Rettigová)

Pumpernikl (1940)

Pumpernykl I (a dnes)

Pumprnikl II (a dnes)

Punčový krém (1907)

Punčový krém (a dnes)

Rychlý perník (1949)

Rychlý perník I (a dnes)

Rychlý perník I (a dnes)

Rychlý perník s medem (a dnes)

Řezy pařížské (1919)

Řezy pařížské (1940)

Řezy pařížské (a dnes)

Řezy s jahodami (M. D. Rettigová)

Řezy s jahodami (1948)

Řezy s jahodami (a dnes)

Řezy s malinovou zavařeninou (1948)

Řezy s malinami (a dnes)

Řezy s višněmi (1919)

Řezy s višněmi (a dnes)

Řezy tvarohové (1907)

Řezy tvarohové (a dnes)

Šišky (M. D. Rettigová)

Šišky (1904)

Šišky s mákem a švestkami (a dnes)

Šišky z sladké smetany, třené v pánvi neb v moždíři tlučené (15. století)

Kobližky s medovou zálivkou (a dnes)

Škvarkový koláč (1930)

Škvarkový koláč (a dnes)

Španělské větry s mandlemi (M. D. Rettigová)

Španělské větry s mandlemi (a dnes)

Španělské větry se šodó (M. D. Rettigová)

Španělské větry se šodó (a dnes)

Španělské větry se zavařeninkou (M. D. Rettigová)

Španělské větry se zavařeninou (a dnes)

Štrúdle (1907)

Štrúdle (a dnes)

Štrúdle jablková s kvasnicemi (1907)

Štrúdle jablková s kvasnicemi (a dnes)

Štrudle válená s jablky (M. D. Rettigová)

Štrúdle válená s jablky (a dnes)

Švestkový koláč kynutý (1925)

Švestkový koláč kynutý (a dnes)

Švestkový koláč (1936)

Švestkový koláč I (a dnes)

Švestkový koláč II (a dnes)

Švestkový lívanec (1930)

Švestkový lívanec (1948)

Švestkový lívanec (a dnes)

Tašky s višňovou zavařeninou (1919)

Tašky s višňovou marmeládou (a dnes)

Tažený závin (1947)

Tažený závin (a dnes)

Třená buchta (M. D. Rettigová)

Třená buchta bez smetany (M. D. Rettigová)

Třená buchta (1907)

Třená buchta (a dnes)

Třešňová bublanina (1919)

Třešňová bublanina (1930)

Třešňová bublanina (1940)

Třešňová bublanina (a dnes)

Třešňová žemlovka (1947)

Třešňová žemlovka (a dnes)

Třešňovec (M. D. Rettigová)

Třešňovec (1919)

Třešňovec (staročeská kuchyně)

Třešňovec z housky (1930)

Třešňovec (a dnes)

Třešňové buchtičky (1919)

Třešňové buchtičky (a dnes)

Třešňové (višňové, švestkové) knedlíčky (1930)

Třešňové knedlíčky (a dnes)

Třešňové knedlíky (M. D. Rettigová)

Třešňové knedlíky (1919)

Třešňové knedlíky z tvarohového těsta (a dnes)

Třešňové kynuté knedlíky (1928)

Třešňové knedlíky (a dnes)

Třešňový závin (1919)

Třešňový závin (a dnes)

Vandličky (staročeská kuchyně)

Vandličky do polévky z jatýrek a srdíček drůbeže (1895)

Vandličky do polévky z jatýrek a srdíček drůbeže (a dnes)

Vandličky dortové (M. D. Rettigová)

Vandličky dortové (a dnes)

Vandličky (M. D. Rettigová)

Vandličky rakové z krupice (M. D. Rettigová)

Vandličky rakové z krupice (a dnes)

Vanilkové nudle (1948)

Vanilkové nudle s hruškami (a dnes)

Vanilkové preclíky (1930)

Vanilkové preclíky (a dnes)

Vanilkové řezy (1907)

Vanilkové řezy (1930)

Vanilkové řezy (1940)

Vanilkové řezy (a dnes)

Vařený mléčný krém (1948)

Vařený mléčný krém (a dnes)

Vdolky (1904)

Vdolky (19. století)

Vdolky (1947)

Vdolky (a dnes)

Vdolečky (1910)

Vdolečky (a dnes)

Vdolečky s borůvkami (M. D. Rettigová)

Vdolečky s borůvkami (a dnes)

Višňová bublanina (1919)

Višnová bublanina (1930)

Višňová bublanina (1948)

Višňová bublanina (a dnes)

Višňová žemlovka (1947)

Višňová žemlovka 1 (a dnes)

Višňová žemlovka 2 (a dnes)

Višňovec žemlový (1909)

Višňovec (a dnes)

Višňové knedlíky (M. D. Rettigová)

Višňové knedlíky (1919)

Višňové knedlíky ze spařeného těsta (1940)

Višňové kynuté knedlíky (1928)

Višňové knedlíky (a dnes)

Višňový závin (1919)

Višňový závin (a dnes)

Závin mrkvový (1930)

Závin mrkvový (a dnes)

Závin rybízový (1930)

Závin rybízový (a dnes)

Závin s tvarohem (19. století)

Závin s tvarohem (a dnes)

Závin tažený (19. století)

Závin tažený (a dnes)

Zmrzlý koláč (1907)

Zmrzlý koláč (a dnes)

Žemlovka (19. století)

Žemlovka (1900)

Žemlovka (1940)

Žemlovka (a dnes)

Palačinky, trhanec, tvaroh

Palačinky s tvarohem (19. století)

Palačinky s tvarohem (a dnes)

Risolky (rissoles)

Risolky z kuřete (1904)

Risolles (1928)

Smažené rizolety (a dnes)

Trhanec

Trhanec (1900)

Trhanec (1940)

Trhanec (a dnes)

Tvarohová majonéza (1965)

Tvarohová majonéza (a dnes)

Tvarohové knedlíky (M. D. Rettigová)

Tvarohové knedlíky (1907)

Tvarohové knedlíky (1930)

Tvarohové knedlíky (1936)

Tvarohové knedlíky (1947)

Tvarohové knedlíky (a dnes)

Tvarohové knedlíky s houskou (1930)

Tvarohové knedlíky s houskou (a dnes)

Tvarohové koblihy (M. D. Rettigová)

Tvarohové koblihy (a dnes)

Tvarohové koblihy kynuté (a dnes)

Tvarohové amelety (1900)

Tvarohové amelety (1907)

Tvarohové omelety (1930)

Tvarohové omelety (a dnes)

Tvarohové omelety s jablky (a dnes)

Tvarohové omelety s jahodami (a dnes)

Tvarohové omelety s malinami (a dnes)

Tvarohové ovocné knedlíky (1940)

Tvarohové ovocné knedlíky (1948)

Tvarohové ovocné knedlíky (a dnes)

Tvarohové řezy (1910)

Tvarohové řezy (1930)

Tvarohové řezy (1948)

Tvarohové řezy (a dnes)

Tvarohové vdolečky s povidly (1895)

Tvarohové vdolky (a dnes)

Tvarohový trhanec (1930)

Tvarohový trhanec (1925)

Tvarohový trhanec (a dnes)

Žemlový trhanec slaný (1960)

Žemlový trhanec (a dnes)

Čokoláda

Čokoláda (M. D. Rettigová)

Čokoláda (1904)

Čokoláda (a dnes)

Čokoládová poleva (1907)

Čokoládová poleva (a dnes)

Čokoládové dortíčky (1907)

Čokoládové dortíčky (19. století)

Čokoládové dortíčky (a dnes)

Čokoládové hubinky (1948)

Čokoládové hubinky (a dnes)

Čokoládové kaštany (1904)

Čokoládové kaštany (1907)

Čokoládové kaštany (a dnes)

Čokoládové koláčky I (1907)

Čokoládové koláčky II (1907)

Čokoládové koláčky (a dnes)

Čokoládové krémové řezy (1907)

Čokoládové krémové řezy (a dnes)

Čokoládové rohlíčky (1925)

Čokoládové rohlíčky (a dnes)

Čokoládové věnečky nebo hubinky (M. D. Rettigová)

Čokoládové věnečky (19. století)

Čokoládové věnečky (1907)

Čokoládové věnečky (a dnes)

Čokoládový dort (19. století)

Čokoládový dort (a dnes)

Čokoládový dort (1904)

Čokoládový dort na jiný způsob (1904)

Čokoládový dort (a dnes)

Čokoládový koláč (1910)

Čokoládový koláč (staročeská kuchyně)

Čokoládový koláč (a dnes)

Koláče

Bílkový koláč (1942)

Bílkový koláč (a dnes)

Bleskový koláč s krémem (1907)

Bleskový koláč s višňovou marmeládou (1909)

Bleskový koláč ( a dnes)

Fazolový koláč (1941)

Fazolový koláč (a dnes)

Koláče (19. století)

Koláče (a dnes)

Hroznový koláč (1910)

Hroznový koláč (a dnes)

Jablíčkový koláč (1907)

Jablíčkový koláč (a dnes)

Jablkové koláčky (1940)

Jablkové koláčky (a dnes)

Jahodový koláč (1904)

Jahodový koláč (a dnes)

Kakaový koláč (1949)

Kakaový koláč (a dnes)

Koláč pletený

Koláč pletený (a dnes)

Koláč s jablky (M. D. Rettigová)

Koláč s jablky (a dnes)

Koláč s kyselou smetanou (1948)

Koláč s kysanou smetanou (a dnes)

Koláč s různým ovocem (M. D. Rettigová)

Koláč s různým ovocem (a dnes)

Koláč s vinnými hrozny (M. D. Rettigová)

Koláč s vinnými hrozny (1907)

Koláč s vinnými hrozny (a dnes)

Koláč s višněmi (1919)

Koláč s višněmi (a dnes)

Koláčky bramborové (1910)

Koláčky bramborové (a dnes)

Krémový koláč (1907)

Krémový koláč (a dnes)

Linecké koláčky (1907)

Linecké koláčky (1930)

Linecké koláčky (a dnes)

Linecký koláč neb švýcarský (1907)

Linecký koláč (1907)

Linecký koláč (1910)

Linecké koláče (1940)

Linecký koláč (a dnes)

Makový koláč (M. D. Rettigová)

Makový koláč (a dnes)

Malé koláče (1910)

Malé koláčky (a dnes)

Máslová drobenka (1947)

Máslová drobenka (a dnes)

Medový koláč (M. D. Rettigová)

Medový koláč (1960)

Medový koláč (a dnes)

Medový krémeš (1930)

Medový kremeš (a dnes)

Meruňkové koláče (1910)

Meruňkové koláče (a dnes)

Metáčky (svatební koláčky)

Metáčky (1893)

Metáčky (a dnes)

Moravské koláče (1948)

Pouťové koláče (1948)

Moravské koláče (a dnes)

Moravské koláčky (a dnes)

Moravské koláčky I (a dnes)

Moravské koláčky II (a dnes)

Mřížovaný koláč (1907)

Mřížovaný koláč (a dnes)

Německé koláče (1891)

Německé koláče (M. D. Rettigová)

Německé koláče (1904)

Německé koláče (a dnes)

Ovocné koláče (1904)

Ovocné koláče (a dnes)

Ovocný koláč (1927)

Ovocný koláč (1947)

Ovocný koláč (a dnes)

Pohanský koláč (staročeská kuchyně)

Pohanský koláč (16. stol.)

Pohanský koláč (a dnes)

Pouťové koláče (1948)

Pouťové koláče (staročeská kuchyně)

Pouťové koláče (a dnes)

Pražský koláč (1947)

Pražský koláč (a dnes)

Rybízový koláč (1907)

Rybízový koláč (1927)

Rybízový koláč (1930)

Rybízový koláč (1948)

Rybízový koláč (a dnes)

Třešňové koláče (1910)

Třešňové koláčky (1907)

Třešňové koláčky (1919)

Třešňové koláčky 1 (a dnes)

Třešňové koláčky 2 (a dnes)

Třešňové koláčky vánoční (a dnes)

Třešňový koláč (1919)

Třešňový koláč (1930)

Třešňový koláč 1 (a dnes)

Třešňový koláč 2 (a dnes)

Tvarohový koláč (1907)

Tvarohový koláč 1 (a dnes)

Tvarohový koláč 2 (a dnes)

Tyrolský koláč (1907)

Tyrolský koláč (a dnes)

Višňový koláč (M. D. Rettigová)

Višňový koláč (a dnes)

Zmrzlé koláče (M. D. Rettigová)

Zmrzlé koláče 1 (a dnes)

Zmrzlé koláče 2 (a dnes)

Dorty

Bramborový dort (1936)

Bramborový dort s citronovou polevou (a dnes)

Bramborový dort s čokoládovou polevou (staročeská kuchyně)

Čokoládový oříškový dort (1936)

Čokoládový oříškový dort (a dnes)

Datlový dort (1907)

Datlový dort (1947)

Datlový dort (a dnes)

Dort linecký (19. století)

Dort linecký (a dnes)

Dort pomerančový (19. století)

Dort pomerančový (a dnes)

Dort stromový (Câteau arbreux à la broche) (1884)

Dort stromový (Baumkuchen) (a dnes)

Dort se smetanovou pěnou (1904)

Dort smetanový (a dnes)

Dort višňový (19. století)

Dort višňový (a dnes)

Dort z lískových oříšků (M. D. Rettigová)

Dort z lískových oříšků (19. století)

Dort z lískových oříšků (a dnes)

Dort z mrkve (19. století)

Dort z mrkve (protektorátní kuchařka Vaříme z přídělu, 1942)

Dort z mrkve (a dnes)

Fazolový dort bez omastku (1930)

Fazolový dort (1930)

Fazolový dort (1975)

Fazolový dort (a dnes)

Jarní dort (1928)

Jarní dort (a dnes)

Kakaový dort (1948)

Kakaový dort (a dnes)

Kávový dort (M. D. Rettigová)

Kávový dort (1907)

Kávový dort (1930)

Kávový dort (1945)

Kávový dort (1947)

Kávový dort 1 (a dnes)

Kávový dort 2 (a dnes)

Kokosový dort (1904)

Kokosový dort (a dnes)

Křehký dort s jablky (1930)

Křehký dort s jablky (a dnes)

Křehký koláč (1949)

Křehký koláč (a dnes)

Kynutý koláč se švestkami (1920)

Kynutý koláč se švestkami (a dnes)

Linecký dort

Recept na pravé linecké těsto:

Linecký dort (M. D. Rettigová)

Linecký dort na jiný způsob (M. D. Rettigová)

Linecký dort tmavý (1940)

Linecký dort (a dnes)

Makový dort (1936)

Makový dort (a dnes)

Mandlový dort (M. D. Rettigová)

Mandlový dort (1850)

Mandlový dort (1904)

Mandlový dort (a dnes)

Meruňkový dort (1907)

Meruňkový dort (1927)

Meruňkový dort (a dnes)

Mocca dort (1924)

Mocca dort se šlehačkou (a dnes)

Mramorový dort (1904)

Mramorový dort (a dnes)

Ořechový dort velmi dobrý (1924)

Ořechový dort (a dnes)

Ořechový krém (1907)

Ořechový krém (a dnes)

Oříškový dort (1904)

Oříškový dort (1907)

Oříškový dort (1910)

Oříškový dort (1948)

Oříškový dort (a dnes)

Ovocný dort (1904)

Ovocný dort (a dnes)

Pískový dort (M. D. Rettigová)

Pískový dort (a dnes)

Pískový dort skládaný (a dnes)

Piškotový dort (1904)

Piškotový dort (1930)

Piškotový dort (1948)

Piškotový dort (1960)

Piškotový dort I (a dnes)

Piškotový dort II (a dnes)

Poleva

Poleva bílá (1910)

Poleva bílková (bílá) (a dnes)

Poleva citronová průhledná (1910)

Poleva citrónová (citrónový led) (a dnes)

Poleva čokoládová (1910)

Poleva čokoládová (a dnes)

Poleva kávová (1910)

Poleva kávová I (a dnes)

Poleva kávová II (a dnes)

Poleva pomerančová nebo citronová (1910)

Poleva pomerančová (a dnes)

Poleva rybízová (1910)

Poleva rybízová (1930)

Poleva rybízová (a dnes)

Pomerančový dort (1907)

Pomerančový dort (1940)

Pomerančový dort (a dnes)

Pulírovaný jablkový dort (19. století)

Pulírovaný jablkový dort (a dnes)

Rebarborový dort (1930)

Rebarborový dort (a dnes)

Ruský dort (1907)

Ruský dort (1930)

Ruský dort (a dnes)

Dort Sacher

Dort Sacher – recept

Sachrův dort čokoládový (M. D. Rettigová)

Sacherův dort (1928)

Sachrův dort (a dnes)

Sachrův dort nepravý (1930)

Třešňový tort (1919)

Třešňový dort (a dnes)

Tvarohový dort (1907)

Tvarohový dort (a dnes)

Višňový tort (1919)

Višňový dort (1948)

Višňový dort 1 (a dnes)

Višňový dort 2 (a dnes)

Bábovky

Bábovka (1930)

Bábovka (a dnes)

Bábovka krupicová (1930)

Bábovka krupicová (a dnes)

Bábovka s čokoládou (1930)

Bábovka s čokoládou (a dnes)

Barevná bábovka (1948)

Barevná bábovka (a dnes)

Jemná bábovka (1928)

Jemná bábovka (1930)

Jemná bábovka (a dnes)

Krupicová bábovka (1907)

Krupicová bábovka (a dnes)

Kynutá bábovka (staročeská kuchyně)

Kynutá bábovka (1928)

Kynutá bábovka (a dnes)

Levná bábovka s rozinkami (1940)

Levná bábovka (1949)

Levná bábovka (a dnes)

Medová bábovka (1947)

Medová bábovka (a dnes)

Mramorová bábovka (1910)

Mramorová bábovka (1970)

Mramorová bábovka (a dnes)

Piškotová bábovka (1910)

Piškotová bábovka I (1948)

Piškotová bábovka II (1948)

Piškotová bábovka (a dnes)

Ruská bábovka (M. D. Rettigová)

Ruská bábovka (a dnes)

Růže smažené (1910)

Růže smažené (1930)

Růže smažené (a dnes)

Sněhové koule (1880)

Sněhové koule (a dnes)

Sníh do trubiček (19. století)

Sníh do kremrolí (a dnes)

Šlehačková bábovka (1947)

Šlehačková bábovka (a dnes)

Třená bábovka (1907)

Třená bábovka (1915)

Třená bábovka (1930)

Třená bábovka (a dnes)

Třešňová bábovka (1919)

Třešňová bábovka (a dnes)

Tvarožníky (1942)

Tvarožníky (a dnes)

Vinný nákyp (M. D. Rettigová)

Vinný nákyp (a dnes)

Vánoce

Anýzová ouška nebo hoblovačky (M. D. Rettigová)

Anýzová ouška (1930)

Anýzová ouška (a dnes)

Anýzová srdéčka (vánoční pečivo ze starých receptářů)

Anýzová srdíčka (a dnes)

Anýzové cukroví (1886)

Anýzové cukroví (a dnes)

Anýzové preclíčky (M. D. Rettigová)

Anýzové preclíčky (a dnes)

Anýzové rohlíčky (1925)

Anýzové rohlíčky (a dnes)

Anýzové tyčinky (1947)

Anýzové tyčinky (a dnes)

Anýzové věnečky (1930)

Anýzové věnečky (a dnes)

Anýzový chlebíček (1930)

Anýzový chlebíček (a dnes)

Biskupský chlebíček (1907)

Biskupský chlebíček (1925)

Biskupský chlebíček (a dnes)

Bramborová vánočka (1948)

Bramborová vánočka (a dnes)

Bramborové keksy (1948)

Bramborové keksy (a dnes)

Bramborový chlebíček k čaji (1948)

Bramborový chlebíček k čaji (a dnes)

Bramborový kuba (1969)

Bramborový kuba (a dnes)

Cukrové koláčky ze sádla (1948)

Cukrové koláčky ze sádla (a dnes)

Cukrové kroužky (1925)

Cukrové kroužky (a dnes)

Cukrový salám (19. století)

Cukrový salám (a dnes)

Čajové keksy (1934)

Čajové keksy (1948)

Čajové keksy (a dnes)

Černobílé pletánky (1925)

Černobílé pletánky (a dnes)

Čokoládové kousky (19. století)

Čokoládové kousky (a dnes)

Čokoládový salám (staročeská kuchyně)

Čokoládový salám (1907)

Čokoládový salám (a dnes)

Fenyklové suchárky (1907)

Fenyklové suchárky (a dnes)

Fíková kolečka (1947)

Fíková kolečka (a dnes)

Hříbečky (1907)

Hříbečky (a dnes)

Hříbky (1930)

Hříbky (a dnes)

Hubinky z lískových oříšků (M. D. Rettigová)

Hubinky z lískových oříšků (a dnes)

Indiánky (1930)

Indiánky (a dnes)

Ježečky s mandlemi (1925)

Ježečci s mandlemi (a dnes)

Kapucínské řezy (1925)

Kapucínské řezy (a dnes)

Kaštanová pěna (1925)

Kaštanová pěna (a dnes)

Kaštanový pudink (1925)

Kaštanový pudink (a dnes)

Kaštanový puding s rumem (1927)

Kdoulový sýr (1925)

Kdoulový sýr (a dnes)

Kočičí tlapky (1925)

Kočičí tlapky (1947)

Kočičí tlapky (a dnes)

Kokosky (1930)

Kokosky (1948)

Kokosky (a dnes)

Kokosové cukrovinky (1904)

Kokosové cukrovinky (a dnes)

Křehké preclíčky s anýzem (M. D. Rettigová)

Křehké preclíčky (a dnes)

Křehotinky (1948)

Křehotinky (a dnes)

Kunětické preclíčky (M. D. Rettigová)

Kunětické preclíky (a dnes)

Ledovky (1930)

Ledovky (a dnes)

Libušiny korunky (1925)

Libušiny korunky (a dnes)

Linecké těsto (M. D. Rettigová)

Linecké těsto ze staré vídeňské kuchařky a recept od perníkářky

Linecké těsto s ořechy a žloutkovou polevou (1924)

Linecké těsto lisované (1940)

Linecké těsto (1948)

Linecké těsto základní I (a dnes)

Linecké těsto základní II (a dnes)

Linecké slepované s marmeládou (a dnes)

Lomnické kroužky (staročeská kuchyně)

Lomnické kroužky (1925)

Lomnické kroužky (a dnes)

Makaronky čili pokroutky mandlové, sladké (1884)

Mandlové makaronky (francouzské), makronky, mandlové pusinky (a dnes)

Mandlové čtverečky (1904)

Mandlové čtverečky I (a dnes)

Mandlové čtverečky II (a dnes)

Mandlové desertky s ovocem (1925)

Mandlové flíčky (M. D. Rettigová)

Mandlové hříbečky (1925)

Mandlové hříbečky I (a dnes)

Mandlové hříbečky II (a dnes)

Mandlové hubinky (M. D. Rettigová)

Mandlové hubinky (a dnes)

Mandlové obloučky (M. D. Rettigová)

Mandlové obloučky na jiný způsob (M. D. Rettigová)

Mandlové obloučky (19. století)

Mandlové obloučky (1907)

Mandlové obloučky (a dnes)

Mandlové ovoce (1925)

Mandlové ovoce (a dnes)

Mandlové paštičky dělat máš (1897)

Mandlové paštičky (a dnes)

Mandlové pralinky (1925)

Mandlové pralinky (a dnes)

Mandlové rohlíčky (1907)

Mandlové rohlíčky (1924)

Mandlové rohlíčky (a dnes)

Mandlové rohlíčky (1930)

Mandlové řezy (1930)

Mandlové řezy (1940)

Mandlové řezy (a dnes)

Mandlové suchárky (M. D. Rettigová)

Mandlové suchárky (a dnes)

Mandlové taštičky (1904)

Mandlové taštičky (a dnes)

Mandlové trojhránky (1925)

Mandlové trojhránky (a dnes)

Mandlové trubičky (M. D. Rettigová)

Mandlové trubičky (a dnes)

Mandlové tyčinky (1925)

Mandlové tyčinky (bez vajec) (1930)

Mandlové tyčinky I (a dnes)

Mandlové tyčinky II (a dnes)

Mandlové věnečky (1884)

Mandlové věnečky (1904)

Mandlové věnečky (1907)

Mandlové věnečky (1910)

Mandlové věnečky (a dnes)

Marcipán

Marcipán (19. století)

Marcipán (1904)

Marcipán (a dnes)

Marcipánky (staročeská kuchyně)

Marcipánky (M. D. Rettigová)

Marcipánky na jiný způsob (M. D. Rettigová)

Marcipánky (1930)

Marcipánky I (a dnes)

Marcipánky II (a dnes)

Marokánky (staročeská kuchyně)

Marokánky (1948)

Marokánky (a dnes)

Martinské rohlíčky (1905)

Martinské rohlíčky (a dnes)

Máslová kolečka (1948)

Máslová kolečka (a dnes)

Máslové hvězdičky (1906)

Máslové hvězdičky (1940)

Máslové hvězdičky (a dnes)

Máslové koláče (19. století)

Máslové koláčky (1948)

Máslové koláčky (a dnes)

Máslové obloučky (1930)

Máslové obloučky (a dnes)

Máslové rohlíčky (1907)

Máslové rohlíčky (1930)

Máslové rohlíčky (a dnes)

Máslové růžice (1932)

Máslové růžičky (a dnes)

Máslové těsto (1930)

Máslové těsto (1935)

Máslové těsto (1948)

Máslové těsto (a dnes)

Medové kostky (1948)

Medové kostky (a dnes)

Medvědí pracičky (1930)

Medvědí pracičky (a dnes)

Medvědí tlapky (staročeská kuchyně)

Medvědí tlapičky (1907)

Medvědí tlapičky (1930)

Medvědí tlapičky (a dnes)

Medvědí tlapky I (pracny) (a dnes)

Medvědí tlapky II (pracny) (a dnes)

Obalené višně (1925)

Obalené višně (a dnes)

Obloučky (staročeská kuchyně)

Obloučky (M. D. Rettigová)

Obloučky (1884)

Obloučky (1940)

Obloučky (a dnes)

Obloučky mandlové I (19. století)

Obloučky mandlové  II (19. století)

Obloučky mandlové (a dnes)

Ořechové dortíčky (1907)

Ořechové dortíčky I (a dnes)

Ořechové dortíčky II (a dnes)

Ořechové keksy (1930)

Ořechové keksy I (a dnes)

Ořechové keksy II (a dnes)

Ořechové keksy slané (a dnes)

Ořechové pečivo (1930)

Ořechové pečivo (a dnes)

Ořechové rohlíčky (1927)

Ořechové rohlíčky (a dnes)

Ořechové řezy (1907)

Ořechové řezy (a dnes)

Ořechové trojlístky (1925)

Ořechové trojlístky (a dnes)

Ořechové tyčinky (1930)

Ořechové tyčinky (a dnes)

Oříškové hubinky (1937)

Oříškové hubinky (a dnes)

Oříškové hubinky s čokoládou (1937)

Oříškové hubinky s čokoládou (a dnes)

Oříškové koláčky (1889)

Oříškové koláčky (1937)

Oříškové koláčky (a dnes)

Oříškové rohlíčky (1907)

Oříškové rohlíčky (1925)

Oříškové rohlíčky I (a dnes)

Oříškové rohlíčky II (a dnes)

Oříškové věnečky (1925)

Oříškové věnečky (1937)

Oříškové věnečky I (a dnes)

Oříškové věnečky II (a dnes)

Ostří hoši (19. století)

Ostří hoši (a dnes)

Ouška (staročeská kuchyně)

Ouška (a dnes)

Peciválky

Peciválky (1930)

Peciválky (a dnes)

Pečený ježek (1907)

Pečený ježek (a dnes)

Pečivo sněhové na stromeček (1910)

Pečivo sněhové na stromeček (a dnes)

Perník

Perník (staročeská kuchyně)

Perník (1948)

Perník I (a dnes)

Perník II (a dnes)

Perník litý (1940)

Perník litý na plech (rok 1947)

Perník litý na plech (a dnes)

Perník se švestkovými povidly (1949)

Perník se švestkovými povidly (a dnes)

Perníkové řezy (1928)

Perníkové řezy (a dnes)

Pracičky (1907)

Pracičky (a dnes)

Pracičky z páleného těsta (M. D. Rettigová)

Pracny (1900)

Pracny (1930)

Pracny (a dnes)

Pusinky (1930)

Pusinky (1937)

Pusinky čokoládové (a dnes)

Rohlíčky s oříškovou nádivkou (1907)

Rohlíčky s oříškovou nádivkou (a dnes)

Rohlíčky s třešňovou marmeládou (1919)

Rohlíčky se zavařeninou (a dnes)

Sádlovky (1930)

Sádlovky (a dnes)

Saněžky (1930)

Saněžky (a dnes)

Skořicové hvězdičky (19. století)

Skořicové hvězdičky (1904)

Skořicové hvězdičky (1948)

Skořicové hvězdičky (a dnes)

Slané preclíčky (M. D. Rettigová)

Slané preclíky (1940)

Slané preclíčky (a dnes)

Slané tyčinky (1930)

Slané tyčinky (1940)

Slané tyčinky (a dnes)

Šípkové cukroví (1934)

Šípkové cukroví (a dnes)

Škvarkové cukroví (staročeská kuchyně)

Škvarkové cukroví (1948)

Škvarkové cukroví I (a dnes)

Škvarkové cukroví II (a dnes)

Škvarkové cukroví s hřebíčkem (1948)

Škvarkové cukroví s hřebíčkem (a dnes)

Škvarkové pagáčky (1930)

Škvarkové pagáčky (a dnes)

Škvarkové pagáčky I (a dnes)

Škvarkové pagáče II (a dnes)

Švestkový salám (1930)

Švestkový salám (a dnes)

Vanilkové rohlíčky (M. D. Rettigová)

Vanilkové rohlíčky (19. století)

Vanilkové rohlíčky (1880)

Vanilkové rohlíčky (1907)

Vanilkové rohlíčky (1949)

Vanilkové rohlíčky 1 (a dnes)

Vanilkové rohlíčky 2 (a dnes)

Vanilkové rohlíčky z ovesných vloček (1918)

Vanilkové rohlíčky z ovesných vloček (a dnes)

Vánočka (M. D. Rettigová)

Vánočka z klášterní kuchařky (19. stol.)

Vánočka (1904)

Vánočka (1948)

Vánočka 1 (a dnes)

Vánočka 2 (a dnes)

Vánočka bez vajec (1908)

Vánočka bez vajec (1942)

Vánočka bez vajec (a dnes)

Vánočka z bramborů (1930)

Vánočka z brambor (1940)

Vánočka z brambor (a dnes)

Vánoční hvězdičky (1925)

Vánoční hvězdičky (a dnes)

Vánoční hvězdičky (a dnes)

Vánoční perníčky (1917)

Vánoční perníčky (a dnes)

Vánoční puding (1925)

Vánoční puding (1940)

Vánoční pudink (a dnes)

Vánoční závin s jablky (1904)

Vánoční závin s jablky (1948)

Vánoční závin s jablky (a dnes)

Věnečky

Věnečky (1934)

Věnečky (1948)

Věnečky (a dnes)

Zaječí ouška (1932)

Zaječí ouška (a dnes)

Zázvorky

Zázvorky (M. D. Rettigová)

Zázvorky (staročeská kuchyně)

Zázvorky (1904)

Zázvorky (1930)

Zázvorky (1931)

Zázvorky (a dnes)

Žemličky (1904)

Žemličky (a dnes)

Žloutkové dortíčky (M. D. Rettigová)

Žloutkové dortíčky (a dnes)

Žloutkové věnečky (1948)

Žloutkové věnečky (a dnes)

Žloutkový krém (1930)

Žloutkový krém (a dnes)

Velikonoce

Beránek s kandovaným ovocem (1948)

Beránek s kandovaným ovocem (a dnes)

Beránek velikonoční kynutý (1913)

Beránek velikonoční kynutý (a dnes)

Boží milosti (M. D. Rettigová)

Boží milosti (19. století)

Boží milosti (a dnes)

Bramborová buchta s uzeným (1930)

Bramborová buchta s uzeným (a dnes)

Chceš-li mieti čistý a kyprý mazanec velikonoční (18. století)

Chceš-li mieti čistý a kyprý mazanec velikonoční (a dnes)

Jidáše

Jidáše (1934)

Jidáše 1 (a dnes)

Jidáše 2 (a dnes)

Mazanec

Mazanec (17. století)

Mazanec I (19. století)

Mazanec II (19. století)

Mazanec drobivý(1905)

Mazanec staročeský (1924)

Mazanec velikonoční I (1928)

Mazanec velikonoční II (1928)

Mazanec velikonoční (1930)

Mazanec velikonoční (1940)

Mazanec (a dnes)

Mazanec z masa (sekaná) (15. století)

Mazanec z masa (sekaná) (a dnes)

Velikonoční beránek (1925).

Velikonoční beránek (1934)

Velikonoční beránek (1940)

Velikonoční beránek 1 (a dnes)

Velikonoční beránek 2 (a dnes)

Velikonoční beránek 3 (a dnes)

Velikonoční beránek (z kynutého těsta) (a dnes)

Velikonoční bochánek (1904)

Velikonoční bochánek/mazanec (1925)

Velikonoční bochánek (a dnes)

Velikonoční bochánek (a dnes)

Velikonoční mazance (M. D. Rettigová)

Velikonoční mazanec (1931)

Velikonoční mazanec 1 (a dnes)

Velikonoční mazanec 2 (a dnes)

Velikonoční polévka (staročeská kuchyně)

Velikonoční polévka (M. D. Rettigová)

Velikonoční polévka (a dnes)

Velikonoční preclíky (1930)

Velikonoční preclíky (a dnes)

Nápoje

Anglický punč (1930)

Anglický punč (a dnes)

Borůvkový likér (staročeská kuchyně)

Borůvkový likér (a dnes)

Borůvkový likér s režnou (staročeská kuchyně)

Borůvkový likér se žitnou (staročeská kuchyně)

Bowle (1947)

Bowle (a dnes)

Bowle ananasová (1930)

Bowle ananasová (a dnes)

Bowle čili číše třešňová (1919)

Bowle třešňová (a dnes)

Brusinkový likér (1910)

Brusinkový likér (a dnes)

Bylinkový likér (1910)

Bylinkový likér (a dnes)

Citronové mléko (1941)

Citrónové mléko (a dnes)

Čaj z třešňových stopek (1919)

Čaj ze třešňových stopek (a dnes)

Čokoládový likér (1925)

Čokoládový likér (1965)

Čokoládový likér (a dnes)

Domácí višňovka (1919)

Domácí višňovka (a dnes)

Grog

Grog (19. století)

Grog (1904)

Grog (a dnes)

Jahodový likér (1930)

Jahodový likér (1948)

Jahodový likér (a dnes)

Jeřáb obecný jedlý, jeřabina

Jeřabinový likér (1930)

Jeřabinový likér (a dnes)

Julep (1884)

Julep (a dnes)

Kakao

Kakao (1904)

Kakao (a dnes)

Kávový likér (1926)

Kávový likér (a dnes)

Kávový sirup (1947)

Kávový sirup (a dnes)

Kdoulový likér (z roku 1941)

Kdoulový likér (a dnes)

Likér anýzový (19. století)

Likér anýzový (a dnes)

Likér borůvkový (1924)

Likér borůvkový (a dnes)

Likér jahodový (1925)

Likér jahodový (a dnes)

Likér kávový (1924)

Likér kávový (a dnes)

Likér malinový (1924)

Likér malinový (a dnes)

Likér meruňkový (1941)

Likér meruňkový (a dnes)

Likér ořechový (1941)

Likér ořechový (a dnes)

Limonáda

Limonáda (19. století)

Limonáda (1904)

Limonáda malinová (19. století)

Limonáda malinová s medem (a dnes)

Limonáda s medem horká (a dnes)

Malinový likér (1910)

Malinový likér (a dnes)

Mandlové mléko na rožně takto dělati (16. stol.)

Mandlové mléko (M. D. Rettigová)

Mandlové mléko (19. století)

Mandlové mléko (1884)

Mandlové mléko (1904)

Mandlové mléko (a dnes)

Limonáda medová (1935)

Medová limonáda (1940)

Medová limonáda (a dnes)

Medvědí mléko (1948)

Medvědí mléko (a dnes)

Mražená káva (1907)

Mražená kořeněná káva (a dnes)

Mrkvový sirup (19. stol.)

Mrkvový sirup (a dnes)

Ořechovice (1940)

Ořechovice (1948)

Ořechovka (19. století)

Ořechovka (1904)

Ořechový likér neboli ořechovka (1924)

Ořechovka (a dnes)

Pomerančový likér (1925)

Pomerančový likér (a dnes)

Punč (punch)

Staroanglický vánoční punč (1940)

Staroanglický vánoční punč (a dnes)

Punč z bílého vína (staročeská kuchyně)

Punč z bílého vína (a dnes)

Vánoční punč (1947)

Vánoční punč (a dnes)

Punč (M. D. Rettigová)

Punč (a dnes)

Hořící punč (staročeská kuchyně)

Hořící punč (a dnes)

Punč ananasový (1930)

Punč ananasový (a dnes)

Punč ananasový bez alkoholu pro děti (1970)

Punč ananasový bez alkoholu pro děti (a dnes)

Rýžové víno (1920)

Rýžové víno (1947)

Rýžové víno (a dnes)

Rýžovka (M. D. Rettigová)

Rýžovka (a dnes)

Šťáva malinová (19. století)

Šťáva malinová (a dnes)

Trnkový likér (1930)

Trnkový likér (1948)

Trnkový likér (a dnes)

Třešňová limonáda (1919)

Třešňová limonáda (a dnes)

Třešňová šťáva (1873)

Třešňová šťáva (1919)

Třešňová šťáva (a dnes)

Třešňové víno (1919)

Třešňové stolní víno (a dnes)

Třešňové víno dezertní (a dnes)

Třešňovka

Třešňovka (1919)

Třešňový likér (1919)

Třešňový likér z ptačích třešní (staročeská kuchyně)

Třešňový likér 1 (a dnes)

Třešňový likér 2 (a dnes)

Třešňový punš (1919)

Třešňový punč (a dnes)

Třešňovo–višňový punč (a dnes)

Tymiánový sirup (1940)

Tymiánový sirup (a dnes)

Vaječný koňak

Vaječný koňak (1925)

Vaječný koňak (1932)

Vaječný koňak (1948)

Vaječný koňak 1 (a dnes)

Vaječný koňak 2 (a dnes)

Vaječný koňak bez vajec (a dnes)

Vanilkový likér (M. D. Rettigová)

Vanilkový likér (1925)

Vanilkový likér 1 (a dnes)

Vanilkový likér 2 (a dnes)

Vanilkový likér 3 (a dnes)

Verjus

Versus (1884)

Vinný mest (1884)

Vinný punč (13. století)

Vinný punč (a dnes)

Víno angreštové (1873)

Víno angreštové (a dnes)

Víno z chlebových kůrek (1907)

Víno z chlebových kůrek (a dnes)

Chlebové víno (19. století)

Chlebové víno (a dnes)

Víno z ostružin (1873)

Víno z ostružin (a dnes)

Šípkové víno (19. století).

Šípkové víno (a dnes)

Víno zavařené (1873)

Víno zavařené (a dnes)

Višňová limonáda (1919)

Višňová limonáda (1930)

Višňová limonáda (a dnes)

Višňová šťáva (M. D. Rettigová)

Višňová šťáva (1919)

Višňová šťáva 1 (a dnes)

Višňová šťáva 2 (a dnes)

Višňová šťáva nevařená (1919)

Višňovka

Višňovka (M. D. Rettigová)

Višňovka (19. století)

Višňovka (1891).

Višňovka (1904)

Višňovka (1932)

Višňovka (a dnes)

Višňovka (a dnes)

Višňovka domácí (a dnes)

Višňový likér (staročeská kuchyně)

Višňový likér, griotka (1923)

Višňový likér (1960)

Višňový likér 1 (a dnes)

Višňový likér 2 (a dnes)

Višňový likér 3 (a dnes)

Višňový likér 4 (a dnes)

Višňový punš (1919)

Višňový punč (a dnes)

Zázvorový likér (18. století)

Zázvorový likér 1 (a dnes)

Zázvorový likér 2 (a dnes)

Zázvorový likér 3 (a dnes)

Zázvorový likér 4 (a dnes)

Žloutkové mléko (1940)

Žloutkové mléko (a dnes)

Žloutkové mléko s rumem (a dnes)

Ovoce

Ananasové lodičky (1907)

Ananasové lodičky (a dnes)

Broskve v octě (1910)

Broskve v octě (a dnes)

Citronové topinky (M. D. Rettigová)

Citronové topinky (a dnes)

Citrony v cukru (1927)

Citróny v cukru (a dnes)

Datlový chlebíček (1930)

Datlový chlebíček (a dnes)

Hrozinky, též rozinky

Hrozinky (1904)

Hroznová hnízdečka (1947)

Hroznová hnízdečka (a dnes)

Hrušky v octu naložené (1873)

Hrušky v octě (1910)

Hrušky v octě (a dnes)

Chléb jablečný (1873)

Chléb jablečný (a dnes)

Jablka pečená obyčejem vlaským (15. století)

Jablka pečená obyčejem vlaským (a dnes)

Jablka v rosolu (1930)

Jablka v rosolu (a dnes)

Jablka v županu (M. D. Rettigová)

Jablka v županu (1907)

Jablka v županu (a dnes)

Jablková pěna (1930)

Jablková pěna (a dnes)

Jahodová zmrzlina se smetanou (M. D. Rettigová)

Jahodová zmrzlina se smetanou (1948)

Jahodová zmrzlina se smetanou (a dnes)

Jahodové knedlíky (M. D. Rettigová)

Jahodové knedlíky (a dnes)

Jahodové křehké řezy (1948)

Jahodové křehké řezy (a dnes)

Jahodový krém (1944)

Jahodový krém (a dnes)

Jahody s vínem (M. D. Rettigová)

Jahody v červeném víně (a dnes)

Jahody v červeném víně se sušenkami (a dnes)

Knedle švestkový (1970)

Knedle švestkový (a dnes)

Krém z jablek (1930)

Krém z pečených jablek (a dnes)

Malinová šťáva (1924)

Malinová, rybízová a jahodová šťáva za studena (1940)

Malinová šťáva kvašená (a dnes)

Malinová šťáva nevařená (a dnes)

Malinový krém (1941)

Malinový krém chlazený (a dnes)

Meruňková zmrzlina (1960)

Meruňková zmrzlina I (a dnes)

Meruňková zmrzlina II (a dnes)

Ostružinový sirup (1926)

Ostružinový sirup 1 (a dnes)

Ostružinový sirup 2 (a dnes)

Ovoce v rumu (1938)

Ovoce v rumu (a dnes)

Pečená jablka obyčejem vlaským (z doby Rudolfa II.: 15.–16. století)

Pečená jablka (M. D. Rettigová)

Pečená jablka (1940)

Pečená jablka (a dnes)

Pěna ze sušených meruněk (1941)

Pěna ze sušených meruněk (a dnes)

Plněná jablka (1941)

Plněná jablka (a dnes)

Plněné pomeranče (1941)

Plněné pomeranče (a dnes)

Pomeranče v čokoládě (1928)

Pomeranče v čokoládě (a dnes)

Pomeranče v medu (1553)

Pomeranče v medu (a dnes)

Pomerančová smetánka (1930)

Pomerančová smetánka (a dnes)

Rosol jahodový (M. D. Rettigová)

Rosol jahodový (a dnes)

Rosol malinový (1940)

Rosol malinový s banánem (a dnes)

Rybízový rosol (1904)

Rybízový rosol (a dnes)

Stopky třešňové na čaj (1873)

Stopky třešňové na čaj (a dnes)

Švestkové knedlíky podle paní mlynářky (19. Století)

Švestkově knedlíky z bramborového těsta (1926)

Švestkové knedlíky z bramborového těsta (1968)

Švestkové knedlíky s mákem (a dnes)

Švestky v červeném víně (1947)

Švestky v červeném víně (a dnes)

Švestky v lihu (19. stol.)

Švestky v lihu (a dnes)

Švestky v octě (staročeská kuchyně)

Švestky v octě (19. století)

Švestky v octě (1919)

Švestky v octě (a dnes)

Těsto na ovocné knedlíky (1948)

Těsto na ovocné knedlíky (a dnes)

Třešně v medu (1919)

Třešně v medu (a dnes)

Třešně v octě (1910)

Třešně v octě (1919)

Třešně v octě (a dnes)

Třešně v páře (1919)

Třešně v páře (a dnes)

Třešně v rumu (1919)

Třešně v rumu (a dnes)

Višně bez cukru (1919)

Višně a ovoce ve vlastní šťávě bez cukru (a dnes)

Višně v cukru (1919)

Višně v cukru (a dnes)

Višně v cukru zavařené (M. D. Rettigová)

Višně v cukru (a dnes)

Višně v lihu (1919)

Višně v lihu (a dnes)

Višně v medu (1919)

Višně v medu (a dnes)

Višně v medu s rumem (a dnes)

Višně v rumu (1919)

Višně v rumu (a dnes)

Višně v slivovici (1919)

Višně ve slivovici (a dnes)

Višňový ocet (1919)

Višňový ocet či olej (a dnes)

Višňový rosol (M. D. Rettigová)

Višňový rosol (1919)

Višňový rosol (a dnes)

Višňový šerbet (1919)

Višňový šerbet (a dnes)

Zelenina

Čalamáda zeleninová (1948)

Čalamáda zeleninová (a dnes)

Fazole zelené (19. století)

Fazole zelené (a dnes)

Hrášek na slanině (1930)

Hrášek na slanině (a dnes)

Chow-Chow (1904)

Chow-chow (a dnes)

Chřest (špargl)

Chřest čili špargl (1904)

Chřest čili špargl (a dnes)

Kapie s olejem (1951)

Kapie s olejem (a dnes)

Kapusta

Kapusta (19. století)

Kapusta 1 (1904)

Kapusta 2 (1904)

Kapusta 1 (1948)

Kapusta 2 (1948)

Kapusta vařená se strouhankou (a dnes)

Kapustové nudle (M. D. Rettigová)

Kapustové nudle (a dnes)

Kapustový pudink (1941)

Kapustový pudink (a dnes)

Karbanátky zeleninové (1930)

Karbanátky zeleninové (a dnes)

Karbanátky zeleninové s masem (1930)

Karbanátky zeleninové s masem (a dnes)

Karfiol v krému (M. D. Rettigová)

Karfiol v krému zapečený (a dnes)

Kedlubny plněné vepřovým masem (1948)

Kedlubny plněné vepřovým masem (a dnes)

Kukuřice

Kukuřičné klasy (1904)

Kukuřičné klasy (a dnes)

Kukuřičné lívance (1904)

Kukuřičné lívance (a dnes)

Kukuřičný chléb (1904)

Kukuřičný chléb 1 (a dnes)

Kukuřičný chléb 2 (a dnes)

Kukuřičný chléb na jiný způsob 1 (1904)

Kukuřičný chléb na jiný způsob 2 (1904)

Květák jako ozdoba k teplým jídlům

Květák „à la Ostende“ (1909)

Květák „à la Ostende“ (a dnes)

Květák na způsob mozečku (1948)

Květák jako mozeček (a dnes)

Kysané zelí (1904)

Kysané zelí (a dnes)

Kysané zelí na jiný způsob (1904)

Maz z mrkve máš takto dělati (18. století)

Maz z mrkve (a dnes)

Mixed Pickles (19. století)

Mixed-pickles (a dnes)

Mrkev s vepřovým masem (1948)

Mrkev s vepřovým masem (a dnes)

Mrkev se smetanou (1940)

Mrkev se smetanou (1948)

Mrkev se smetanou (a dnes)

Mrkev se zeleným hráškem (1904)

Mrkev se zeleným hráškem a nočky (a dnes)

Mrkvové pureé (1948)

Mrkvové pyré (a dnes)

Nadívaná cibule (M. D. Rettigová)

Nadívaná cibule (a dnes)

Nadívaná kapusta (M. D. Rettigová)

Nadívaná kapusta mačínková pečená (1904)

Nadívaná kapusta (z roku 1932)

Nadívaná kapusta (a dnes)

Nadívaná rajská jablíčka (1904)

Nadívaná rajská jablíčka (1947)

Nadívaná rajská jablíčka (a dnes)

Nadívané brukve (kelruby) (M. D. Rettigová)

Nadívané kedlubny (1904)

Nadívané brukve (1940)

Nadívané kedlubny (a dnes)

Nadívané zelí (1926)

Nadívané zelí (1930)

Nadívané zelí (a dnes)

Naložená červená řepa (M. D. Rettigová)

Naložená červená řepa (a dnes)

Naložená dýně (turek) (1938)

Naložená dýně ve víně (a dnes)

Naložené cibulky (1904)

Naložené cibulky (a dnes)

Okurky dušené (1930)

Okurky dušené (a dnes)

Okurky plněné masem (1910)

Okurky plněné masem (a dnes)

Plněné cibule (1935)

Plněné cibule (a dnes)

Plněné brukve (1942)

Plněné kedlubny (a dnes)

Reveňová marmeláda (1926)

Reveňová (rebarborová) marmeláda (a dnes)

Reveňové knedlíky (1941)

Reveňové knedlíky (a dnes)

Reveňové knedlíky z tvarohového těsta (a dnes)

Reveňový krém (1941)

Reveňový krém (a dnes)

Reveňový nákyp (1941)

Reveňový nákyp (a dnes)

Reveňový rosol (1933)

Reveňový rosol (a dnes)

Španělské artičoky (kardy) (1884)

Španělské artičoky (kardy) (a dnes)

Špenát

Špenát (19. století)

Špenát (a dnes)

Špenátové karbanátky (1942)

Špenátové karbanátky (1961)

Špenátové karbanátky s houbami (a dnes)

Zelenina v soli (1948)

Zelenina v soli (a dnes)

Zelenina v tuku (1948)

Zelenina v tuku (a dnes)

Zelený hrášek (1904)

Zelený hrášek (1940)

Zelený hrášek dušený (1948)

Zelený hrášek dušený (a dnes)

Zelený hrášek dušený s vejcem (1948)

Zelený hrách naložený (19. století)

Zelený hrách naložený (a dnes)

Zelený hrášek s mrkvičkou (M. D. Rettigová)

Zelený hrášek s mrkvičkou (1940)

Zelený hrášek s mrkvičkou (a dnes)

Zelí dušené (kolem 1905)

Zelí dušené (a dnes)

Zelí hlávkové (19. století)

Zelí hlávkové (a dnes)

Zelí po moravsku (1943)

Zelí po moravsku (a dnes)

Vodnice

Zelí z vodnice (1948)

Zelí z vodnice (a dnes)

Zelné řízky (1936)

Zelné řízky (a dnes)

Zelné šlejšky (M. D. Rettigová)

Zelné šlejšky (a dnes)

Zelné závitky (1930)

Zelné závitky (a dnes)

Zelníčky (M. D. Rettigová)

Zelníčky (a dnes)

Zelníky (M. D. Rettigová)

Zelníky (1904)

Zelníky (a dnes)

Zelníky 1 (a dnes)

Zelníky 2 (a dnes)

Znojemská okurka

Znojemské okurky (1940)

Znojemské okurky (a dnes)

Saláty

Banánový salát (1928)

Banánový salát (a dnes)

Bramborový salát (1910)

Bramborový salát (a dnes)

Bramborový salát bez majonézy (1923)

Bramborový salát bez majonézy (a dnes)

Bramborový salát s naloženými houbami (1948)

Bramborový salát s naloženými houbami (a dnes)

Bramborový salát s petrželkou se připravoval takto (1948)

Bramborový salát s řeřichou

Bramborový salát se slanečkem (1948)

Bramborový salát se slanečkem (a dnes)

Bramborový salát se smetanou (1904)

Bramborový salát se smetanou (a dnes)

Celerový salát s jablky (1904)

Celerový salát (a dnes)

Cerbulátový salát (staročeská kuchyně)

Špekáčkový salát (a dnes)

Fazolový salát (1904)

Fazolový salát (a dnes)

Francouzský salát (1952)

Francouzský salát (a dnes)

Hlávkový salát

Hlávkový salát (1904)

Hlávkový salát se smetanou (1904)

Hlávkový salát se smetanou (a dnes)

Jablečný salát (M. D. Rettigová)

Jablečný salát (a dnes)

Okurkový salát s kyselou smetanou (M. D. Rettigová)

Okurkový salát s kysanou smetanou (a dnes)

Okurkový salát (1960)

Okurkový salát (a dnes)

Pampeliškový salát (1930)

Pampeliškový salát (1948)

Pampeliškový salát (a dnes)

Polníčkový salát (1948)

Polníčkový salát s červenou řepou (a dnes)

Pomorančový salát (19. století)

Pomerančový salát (a dnes)

Pomerančový salát s olivami (a dnes)

Rajčatový salát (1933)

Rajský salát (a dnes)

Rajčatový salát se sýrem (a dnes)

Rybí salát (1933)

Rybí salát (a dnes)

Řeřicha

Řeřichový salát (M. D. Rettigová)

Řeřichový salát (1904)

Řeřichový salát (a dnes)

Řeřichový salát s jogurtem (a dnes)

Salát ze šneků (1895)

Salát ze šneků (a dnes)

Slanečkový salát (1947)

Slanečkový salát I (a dnes)

Slanečkový salát II (a dnes)

Šparglový (chřestový) salát (1904)

Šparglový (chřestový) salát (a dnes)

Štěrbák

Salát z andivie (ze štěrbáku) (M. D. Rettigová)

Štěrbákový salát (1904)

Štěrbákový salát (a dnes)

Tykvový salát (1936)

Tykvový salát (a dnes)

Vaječný salát (1925)

Vaječný salát (1948)

Vaječný salát (a dnes)

Zelný salát (M. D. Rettigová)

Zelný salát (1925)

Zelný salát (a dnes)

Džemy, marmelády, povidla

Bezinkový džem (staročeská kuchyně)

Bezinkový džem (1948)

Bezinkový džem se skořicí

Bezinkový džem (a dnes)

Hrušková povidla (1904)

Hrušková povidla (1948)

Hrušková povidla (a dnes)

Jablková povidla (1904)

Jablková povidla 1 (a dnes)

Jablková povidla 2 (a dnes)

Marmeláda melounová (19. století)

Marmeláda melounová (a dnes)

Marmeláda z kdoulí (19. století)

Marmeláda z kdoulí (a dnes)

Marmeláda z mrkve (staročeská kuchyně)

Marmeláda z mrkve (a dnes)

Marmeláda z rajských jablíček (staročeská kuchyně)

Marmeláda z rajských jablíček (a dnes)

Marmeláda z rybízu (staročeská kuchyně)

Marmeláda z rybízu (a dnes)

Marmeláda z rynglí (staročeská kuchyně)

Marmeláda z rynglí (a dnes)

Marmeláda z třešní (1919)

Marmeláda z třešní (a dnes)

Marmeláda z višní (M. D. Rettigová)

Marmeláda z višní (a dnes)

Marmeláda ze zelených rajčat (1938)

Marmeláda ze zelených rajčat (a dnes)

Povidla

Povidla (M. D. Rettigová)

Povidla (1948)

Povidla (a dnes)

Švestková povidla

Švestková povidla (1904)

Švestková povidla (1938)

Švestková povidla (a dnes)

Švestková povidla nemíchaná (a dnes)

Rybízová zavařeninka (M. D. Rettigová)

Rybízová zavařeninka procezená (M. D. Rettigová)

Rybízová marmeláda (1938)

Rybízová marmeláda s angreštovou nebo malinovou (1938)

Rybízová marmeláda dia (a dnes)

Rybízová zavařenina (a dnes)

Šípková zavařeninka (M. D. Rettigová)

Šípková zavařenina (a dnes)

Třešňová marmeláda (1919)

Třešňová marmeláda (a dnes)

Třešňová povidla (1919)

Třešňová povidla (a dnes)

Třešňová zavařeninka (M. D. Rettigová)

Třešňová zavařenina (1919)

Třešňová zavařenina s vínem (1919)

Třešňová zavařenina (a dnes)

Višňová zavařeninka (M. D. Rettigová)

Višňová zavařenina (a dnes)

Kompoty

Kompot ananasový 1 (1910)

Kompot ananasový 2 (1910)

Kompot ananasový (a dnes)

Kompot angreštový (srstkový) (1910)

Kompot angreštový (srstkový) (1930)

Kompot angreštový (srstkový) (a dnes)

Kompot z angreštu (M. D. Rettigová)

Kompot z angreštu (19. století)

Kompot z angreštu (a dnes)

Kompot z banánů (1910)

Kompot banánový (1930)

Kompot z banánů a pomerančů (a dnes)

Kompot bezinkový (1910)

Kompot bezinkový (a dnes)

Kompot borůvkový (1910)

Kompot borůvkový (1930)

Kompot borůvkový (a dnes)

Kompot z bosenských švestek (1910)

Kompot z bosenských švestek (a dnes)

Kompot z broskví (M. D. Rettigová)

Kompot z broskví (19. století)

Kompot broskvový (1930)

Kompot broskvový (a dnes)

Kompot z brusinek (M. D. Rettigová)

Kompot z brusinek (a dnes)

Kompot citroníkový (1910)

Kompot citronový (1930)

Kompot dřínkový (1910)

Kompot dřínkový (a dnes)

Fíky

Kompot z lisovaných fíků (1961)

Kompot z fíků (1910)

Kompot z fíků (a dnes)

Kompot z fíků sušených (1910)

Kompot z hrušek (M. D. Rettigová)

Kompot z hrušek (19. století)

Kompot z hrušek (1910)

Kompot z hrušek (červený) (1910)

Kompot hruškový (1930)

Kompot hruškový (a dnes)

Kompot jablečný 1 (1910)

Kompot jablečný 2 (1910)

Kompot jablečný (1930)

Kompot jablečný (a dnes)

Kompot jablečný rosolový (1910)

Kompot z jablek (a dnes)

Kompot z jahod (M. D. Rettigová)

Kompot z jahod (19. století)

Kompot jahodový (1930)

Kompot jahodový (a dnes)

Kompot kaštanový (M. D. Rettigová)

Kompot z kaštanů (1910)

Kompot z kaštanů (a dnes)

Kompot z gdoulových jablek (M. D. Rettigová)

Kompot kdoulový, též gdoulový (1910)

Kompot kdoulový (1940)

Kompot kdoulový 1 (a dnes)

Kompot z kdoulí 2 (a dnes)

Kompot z malin (M. D. Rettigová)

Kompot malinový (1910)

Kompot malinový 1 (a dnes)

Kompot malinový 2 (a dnes)

Kompot z malin 3 (a dnes)

Kompot z melounu (M. D. Rettigová)

Kompot melounový (1910)

Kompot melounový 1 (1930)

Kompot melounový 2 (1930)

Kompot melounový (a dnes)

Kompot z meruněk (M. D. Rettigová)

Kompot meruňkový zmrzlý (1910)

Kompot meruňkový (1930)

Kompot meruňkový (a dnes)

Kompot z mirabelek (M. D. Rettigová)

Kompot mirabelkový (1910)

Kompot mirabelkový (a dnes)

Kompot z mrkve (M. D. Rettigová)

Kompot z karotek 1 (1910)

Kompot z mrkve 2 (1910)

Kompot z mrkve (a dnes)

Kompot z okurek (1910)

Kompot z okurek (a dnes)

Kompot z pečených jablek (1910)

Kompot z pečených jablek (a dnes)

Kompot z pečených hrušek (1910)

Kompot z pečených hrušek (a dnes)

Kompot ostružinový (1910)

Kompot z ostružin (1904)

Ostružinový kompot (a dnes)

Kompot z pomerančů (19. století)

Kompot pomerančový (1925)

Kompot pomerančový (a dnes)

Kompot rybízový (1910)

Kompot rybízový ( a dnes)

Kompot z ringlí (1910)

Kompot z rynglí (a dnes)

Kompot švestkový (1910)

Kompot švestkový (a dnes)

Kompot třešňový (1930)

Kompot třešňový (a dnes)

Kompot z vinných bobulí a šípků (1910)

Kompot z vinných zrnek (1910)

Kompot vinný (1930)

Kompot z vinných hroznů (a dnes)

Kompot višňový 1 (1930)

Kompot višňový 2 (1930)

Kompot višňový (a dnes)

Kompot ze sušených šípků (1910)

Kompot ze šípků a švestek (1910)

Kompot ze šípků (a dnes)

Rebarborový kompot (1904)

Rebarborový kompot (a dnes)

Švestkový kompot (1904)

Švestkový kompot (a dnes)

Třešňový kompot smíšený (1919)

Třešňový kompot (1904)

Višňový kompot (1919)

Višňový kompot (a dnes)

Ořechy

Ořechy

Ořechy v cukru zavařené (M. D. Rettigová)

Ořechy v cukru zavařené (a dnes)

Ořechy v karamelu (1948)

Ořechy v karamelu (a dnes)

Ořechy v kávě (1925)

Ořechy v kávě (a dnes)

Zelené ořechy v cukru (černé ořechy) (1935)

Zelené ořechy v cukru (1938)

Zelené ořechy v cukru (a dnes)

Zmrzliny

Třešňová zmrzlina (1919)

Třešňová zmrzlina 1 (a dnes)

Třešňová zmrzlina 2 (a dnes)

Višňová zmrzlina (1919)

Višňová zmrzlina (a dnes)

Zmrzlina ananasová (M. D. Rettigová)

Zmrzlina ananasová (a dnes)

Zmrzlina borůvková (1893)

Zmrzlina borůvková (a dnes)

Zmrzlina citrónová (1947)

Zmrzlina citrónová (a dnes)

Zmrzlina čokoládová (M. D. Rettigová)

Zmrzlina čokoládová (a dnes)

Ostatní

Braising, braisé (1907)

Braising, braisé (a dnes)

Citronát

Citronát (1884)

Citronát (a dnes)

Falešná šlehačka (1949)

Falešná šlehačka z másla (1965)

Falešná šlehačka (a dnes)

Květy jedlé (Flores edible)

Mouka rýžová (1884)

Mouka rýžová (a dnes)

Ocet bylinkový (M. D. Rettigová)

Ocet bylinkový (a dnes)

Ocet citronový (M. D. Rettigová)

Ocet citronový (a dnes)

Ocet estragonový (M. D. Rettigová)

Ocet estragonový (1940)

Ocet estragonový (a dnes)

Ocet fialkový (M. D. Rettigová)

Ocet fialkový (a dnes)

Ocet konvalinkový (1873)

Ocet konvalinkový (a dnes)

Pečení v papíru (en papillottes) (1884)

Papilota (a dnes)

Růžový med (1940)

Růžový med (a dnes)

Sardelové máslo (1904)

Sardelové máslo (a dnes)

Šafrán

Turecký med

Turecký med (1909)

Turecký med (a dnes)

Tyčky k čaji (M. D. Rettigová)

Tyčky k čaji (a dnes)

Méně známé gastronomické výrazy uvedené v textu

Kdo je Kdo v gastronomii

Použitá literatura a zdroje

Další knihy nakladatelství VIKING

Edice CONAN

Edice Učte se anglicky s vtipem

Edice Borgentown – město hrůzy

Sci-fi & fantasy

Pohádky

Horory

Humor

Ze současnosti

Knihy vzpomínek

Historické romány

Světová klasika

Romantika

Erotika

Napětí

Populárně naučné

Recepty

Básně

Slovo nakladatele k NEPLATÍCÍMU čtenáři

Úvodem

Za dobu trvání mé profese a mého gastronomického koníčka, což už je více než 50 let (od roku 1962), jsem prostudoval stovky kuchařských knih − od těch nejnovějších, až po ty, podle kterých vařily naše babičky a i jejich babičky.

Dělal jsem si poznámky a zajímalo mne, jak se jednotlivé recepty v průběhu těch řekněme sta let změnily a jak se připravují dneska.

A proto, vážený čtenáři, Vám nabízím toto porovnání. Nejdříve je uvedený recept a za ním v závorce je rok, kdy byl uveden v té které kuchařce, a pod ním je recept nový, současný.

Věřím, že se Vám takto netradičně uspořádaná kuchařská knížka bude líbit, protože tak budete moci v prvním receptu zavzpomínat na své kulinářské začátky před mnoha lety i na Vaše rodiče a babičky a ta druhá verze upoutá zase naši současnou mladou generaci kuchařů a kuchařek, jež si také bude moci porovnat jídla, podle kterých vařily zase jejich maminky a babičky.

A ještě jedna poznámka pro přátele gramatiky. Některé recepty jsou psány v původním znění ve staré češtině a je u nich ponechán slovosled, který se vyskytoval a používal v té době.

Přeji Vám s touto kuchařkou hezké chvilky a dobrou chuť.

  Jaroslav Vašák

O staročeské kuchyni

Auplné Uměnj Kuchařské, aneb, Pochopitedlný poukaz, kterak se rozličné pokrmy, gak masité tak postnj, dobře připrawowati, neb strogiti magj, gichžto poznamenánj posléz stogjcj regstřjk ukáže.

Úplné Umění Kuchařské, aneb, Pochopitelný poukaz, kterak se rozličné pokrmy, jak masité tak postní, dobře připravovati, neb strojiti mají, jichžto poznamenání posléz stojící rejstřík ukáže.

Česká kuchyně vychází z kuchařského umění našich předků a současně patří mezi světovou. Základem stravy našich předků byly úpravy domácího zvířectva, bravu a skotu, stejně jako zvířat lesních, stepních a ryb. Významnou složkou slovanské kuchyně bývalo mléko, podávané v různých formách. Sýr byl v desátém a jedenáctém století běžnou denní stravou a byl v takové úctě, že patřil k hlavním součástem obětí při náboženských obřadech.

Z moučných jídel se již v dávných dobách proslavily vedle chleba, připravovaného na několik způsobů, také koláče mazané medem a sypané mákem, o nichž se zmiňuje i kronikář Kosmas. Ve 13. a 14. století přejímá česká kuchyně i jídla obvyklá i v jiných zemích, zejména v Polsku, Itálii a Francii, která se ovšem objevovala pouze na bohatých tabulích feudálů. Naopak česká jídla, například různé kaše a koblihy, získávaly velikou slávu a oblibu v cizině. Zpestření našeho jídelníčku podle zahraničních receptů dosáhlo vrcholu v době rudolfínské. Tehdy se u nás poprvé prosadily recepty na paštiky, dorty a neznámá koření. Ke zvláštnostem patřily pokrmy z veverek, žab, šneků a doma chovaných želv. Pravý obrat k používání kulinářských surovin znamenal začátek pěstování brambor v 18. století. Lidé k nim původně neměli důvěru, ale záhy je chuť nové plodiny přesvědčila a brambory mají své místo i v prvních českých kuchařských knihách.

Ke staročeské přípravě masa nepatřilo ani tak telecí, neboť to byla krmě samostatná a chod zvláštní. Často se k masu dávalo pečené ovoce, rozmanité kořenné a listové zeleniny jako přílohy, ale i koření, například šalvěj a řeřicha.

Tomáš ze Štítného vyčítá současníkům pepř, mistr Jan Hus bobkový list a zázvor, jež prý míchali i do piv a vína. Při vší úctě k Husovi však ani jeho stoupenci neupustili od „ jídel rozkošných „jako byla jelítka a klobásy, koláče a vdolky a nespokojovali se s prostší pučálkou, šiškami, zelníky, buchtami a svítky. Díky tomu nabyla právě v 15. století česká kuchyně natolik svérázu, že roku 1516 mohli Pražané uctít císařské hosty 18 jídly po „ česku“ připravenými.

Na slavnou tradici české kuchyně navazují stovky mistrů kuchařů, kteří jsou stále vyhledáváni i v zahraničí.

Staročeská kuchyně byla bez piva a pivní polévky nemyslitelná. V dobách, kdy ještě nebyla známá káva, se snídal obvykle chléb se sýrem a syrovátkou, a k tomu se připíjelo řídké pivo. Většinou však snídaně sestávala z chleba nalámaného do piva. Ve staročeské kuchyni se jedli kromě kapra i ostatní ryby jako štiky, lososi, pstruzi, specialitou pražských labužníků byly „grundle“, malé opečené rybky, které se prodávaly v Bráníku.

Používala se především žitná mouka a hlavně ne jemně mletá, častěji jen drcená, nebo se zpracovávala celá semena. Ovoce se používalo v nejrůznějších druzích, z nichž některé jsou již zapomenuty, například dříšťálky, kdoule, mišpule, oskeruše, dřínky.

V dobách dávno minulých, se v naší zemi hned po borovici nejvíce rozrostla líska, vytvořila v našich krajích husté porosty, někde až skutečné lesy. Rostla dokonce i v horách, kde byla později vytlačena smrkem, který se u nás rozrostl asi tehdy, když se u nás náš neolitický předek usadil jako zemědělec. Podle pověstí spojuje se líska s dobou Přemysla Oráče. Staří kronikáři vypravují, ,,…že osten, jímž voly pobodával, vetknutý do země, se ihned zazelenal a rozkvetl a tři lískové letorosti ze sebe pustil, z nichž dvě hned uschly, třetí ve strom vysoký, lískový vyrostl“. Dokonce podle nařízení Karla IV. posílali obyvatelé místo daně do královské komory oříšky. Ještě v roce 1700 existují zprávy o této skutečnosti. Z té doby je zaznamenán zvyk, že děvčata chodila na lískové oříšky, aby mohla obdarovat chlapce, když je brali co nejvíce k tanci. Podobně se váže legenda k žaludu, kdy zase chlapci, kteří měli zájem o děvče, házeli po něm žaludy. Žaludy doopravdy měly v tu dobu cosi společného s ořechy. Byla to potrava nejen pro černou a červenou zvěř, ale i pro lidi. Tehdy neposkytovaly obživu pouze ovocné stromy, ale i číškonosné, to jest dub se žaludy a buk s bukvicemi. Za hubených let hladu se žaludy používaly dokonce i na mouku na chleba. Žaludy se nejprve sušily, pak pražily, a vápennou vodou vyluhovaly, aby se zbavily hořkosti, potom se teprve mlely na mouku. Tento prastarý zvyk nastavovat žaludovou moukou chléb se udržel v Evropě pouze do 18. století. Do poloviny minulého století ještě u nás žaludy byly k užitku lidí, sice ne jako chlebová náhražka, ale jako kávová náhražka. Ze žaludů se také vyrábělo kakao.

Jak staří Čechové jídali

Ve staročeské domácnosti se jídalo čtyřikrát denně. Časně ráno byla snídaně. Páni obědvali o 10. hodině, v rodinách řemeslnických se obědvalo o polednách, když se celá rodina i s čeledí sešla ke stolu.

V panských domech jedla čeládka zvlášť. Odpoledne se svačilo, večer večeřelo.

Na venkově jedli pokrmy z hrubých okřínů (mísy vyhloubené z jednoho kusu dřeva), v bohatších domácnostech mívali nádoby cínové, pokrývali stoly ubrusy, na něž připravili slánky cínové, neb i stříbrné a alabastrové. Na nápoje měli cínové hubatky, při hodech pak užívali stříbrných, často pozlacených koflíků. Jediná vidlička sloužila všem k podávání masa na talíř, kde si každý krájel nožem, nebo rozbíral lžící, ano i rukou.

Před jídlem a po jídle se společně modlili, neb zpívali nábožné písně. Jedlo se vždy mnoho, zvláště při různých příležitostech, jako při svatbách, křtinách, o poutích, o posvícení a o masopustě.

Jídla moučná podléhají v celku jistým pravidlům. Co zvláštního, u každého bylo podotknuto. Hlavní věcí vůbec je: Mouka musí býti suchá, při jídlech jemnějších to nevyhnutelně nutno. Máslo i vejce zpění se při některých jídlech; dělá-li se sníh z bílků a míchá do něj mouka, nesmí se mnoho kvedlat, aby jídlo nestalo se mazlavé. Nákyp, kaše zpěněná a podobné věci mají hned na tabuli přijíti, jakmile jsou hotovy, poněvadž stáním pozbudou chuti i úhlednosti.

Buchty, dorty a podobné nemají se krájeti za tepla, jest to nezdravé, hned je jísti, a pak sklihovatí. Chce-li se kuchařka dověděti, jsou-li pečeny, vstrč do nich drát, a vyndáš-li jej suchý, bez přichyceného těsta, jsou pečeny. Moučná jídla pečená v másle mají se dáti na papír, aby odsákla; pekou se lépe, pohne-li se častěji pekáčem. Po chvíli přidá se lžíce másla, aby pečivo nebylo příliš hnědé. Pekou-li se koblihy, vypadají hezky, mají-li okolo vprostřed bílé obroučky. Toho se docílí, když při pečení či vkládání do másla ona strana, jež ležela na prkně, přijde navrch. (1904)

Staročeské nápoje

Čechové připravovali medovinu už v nejstarších dobách z vody dešťové a kvasu. Vařili také dobré pivo, které bylo známo i za hranicemi, zejména v Polsku. Až za dob Karla IV. dováželo se do Čech z ciziny mnoho vína. Karel IV. povznesl vinařství tak, že se domácí vína šířila natolik, až vytlačovala vína cizí.

Kořalka, čili víno „zžené“ nebo pivo pálené, byla lékem, ale již v 15. století mnozí lidé se jí opíjejí.

Jídla na podívanou

Aby jídlo bylo nejen chutné, ale aby i vypadalo, vždy záleželo na hodovních tabulích šlechty. Ale existovala ještě jiná „na podívanou“, kterým se nehezky německy říkalo „ šauesenů, jež se odbývala ve středověku a především právě v Německu. Při velkých hostinách se dopouštěli kuchaři a nepřímo i hodovníci na zvířatech určených k snědku různých ukrutností. Přinášeli je ke stolu ve slavnostním průvodu za doprovodu fanfár a pak je, především ptáky – z nich ponejvíce husy − za živa pekli. Nad plamenem huse dávali stále pít a potírali jí hlavu vodou. Když už bylo vidět, že její utrpení nad plamen skončí, rychle ji podávali na stůl. Zvíře naposledy vydechlo a už ho porcovali a s velkou chutí jedli. V zemích západní Evropy takto často vařili za živa krocana. Jestli se to ale dělalo i u nás, o tom nemáme spolehlivých zpráv.

Jídla rozkošná

Jídla rozkošná, jako byla jelítka a klobásy, koláče a vdolky, se také jedla ve staročeské kuchyni a lidé se nespokojovali s prostší pučálkou, šiškami, zelníky, buchtami a svítky. Díky tomu nabyla právě v 15. století česká kuchyně natolik svérázu, že roku 1516 mohli Pražané uctít císařské hosty 18 jídly po „česku“ připravenými.

Jídla staročeské kuchyně

Jelení zvěřina, vína a piva a vody vezma, v tom ji vymaj, a přidada trochu cibule, a jablek a bílého chleba, vař to a tak spolu, potom tu jíchu sceď skrz sýtko, okořeň pepřem, hřebíčky, šafránem, a chceš-li, usmaž trochu jablek, aneb oblípané mandly, skrájené s řeckým vínem (hrozinkami). Vepřovinu divoků uvař item jako srní zvěřinu, dále usuš topének z režného chleba, cožť se zdá, že by jícha obhoustlá byla s mísu ne se dvě, zastaviž ty topinky v dobrém octu smíšeje s pivem. A když dobře rozevrou, proceď skrze sýtko, neb čistý šat, i dej do ní vepřovinu a okořeň, kdo má jaké koření, a přičiň sádla, cožť se zdá, že by mastná byla. A když zevřeš vepřovinu v jíše, dej na mísu. Zajíc s cibulí vař v octě s pivem a s vodou, přidada krve, a vlož tři cibule, a promyje zajíc, udělej z toho jíchu, přidada topýnek, není-li krve, rozetři a okořeň hřebíčky, pepřem a oslaď. Huspenina nohová (nyní se říká „sulc“) z vocta, piva starého, vař a okořeň. Zádušenina královská − upec koroptvy na místo, vychlaď je, a vlož do vocta pivného dobrého měsíc, a vyjma je vymej pivem a opět je dej do vocta pivného (uloženého měsíc) a potom dělej jíchu z vína bílého a vocta vinného, chyba šafránu všecka koření dej, a obnov takto, vezma vína, vocta, staré jíchy, okořeň hřebíčky, skořicí, oslaď cukrem, a ta ať do vosmi nedělí stojí. (Pavel Severín z Kapí hory, 1535)

Pivní polévka patřila mezi oblíbené pokrmy. Jednotliví národové upravovali si ji podle svých zvláštních receptů. Jinou má chuť silná, pivní polévka anglická zvaná „caudle“, jinak je připravována francouzská „soupe á la biere“ a zase jinak národní polévka dánská pivní a chlebová „őllebrő“. Za starých dob znali mnoho druhů polévek pivních, více než nyní. Polévka se vařila ze „starého piva a bílého polovici s máslem“, a chceš–li, „žloutek ztluc“ nebo „z smetany sladké s pivem zvař“, nebo že se upraví „pivní polévka s smaženou cibulí“. Hlavně nemocným byla dávána pivní polévka pro posilnění.

Jídla starých Slovanů

Sklizené a vymlácené obilí se mlelo. K tomu sloužily dva okrouhlé kamene s kruhovými otvory uprostřed. Horní otvor byl větší, protože kromě nasazování dřevěné rukojeti sloužil jako násypka na mleté obilí. Mlelo se nahrubo i najemno. Sešrotování 1 kg obilí nahrubo trvalo archeologům při rekonstrukci asi 7 minut. Kaše z této směsi byla však jen těžko poživatelná. Při těsnějším nasazení kamenů na sebe se namlela jemná mouka vhodná jak na přípravu kaše, tak i na výrobu domácího chleba. V tomto případě se však 1 kg zrna mlel asi 20−40 minut. Klasické vodní mlýny se rozšířily až v 12.−14. století.

Chléb se pekl kynutý, velmi podobný tomu dnešnímu. Dřevěné vědro, v kterém se míchalo těsto na chléb, se neumývalo, a tak se stalo, že zbytky zkvasily. Ty se smíchaly s vodou a nechaly nakynout. Potom už se přidala jen mouka a sůl. Nekynuté placky se jídaly spíše na cestách nebo bojových výpravách. Pro Slovany nebyly typické. Chléb byl různé kvality. Nejčastěji se však pekl hrubozrnný a černý. Mimo chleba se jedly kaše, zejména slané. Sladké kaše, slazené medem, doma vařeným sirupem a ovocem, se jedly jen při slavnostních příležitostech a obřadech. Také bílé pečivo bylo velmi vzácné. Dodnes se však jídávají koláče s mákem či mletými sušenými hruškami. Rozdrcené obilí se máčelo ve vodě a vařilo se, tak vznikla kaše. Dodnes je (u někoho) oblíbená pohanková kaše.  Ovesná kaše je jídlem Germánů a dodnes se zachovala v Anglii.

Kromě obilnin se samozřejmě jedly luštěniny, především hrách a čočka. Slované využívali olej z řepky olejné, máku a lnu. Ze zeleniny pěstovali například kapustu, cibule, česnek, mrkev, ředkev a celer. Kromě toho samozřejmě využívali léčivé rostliny jako koření. Tehdy ještě neznali ani brambory ani rajčata či papriku. To všechno k nám přišlo až po objevení Ameriky. Ovoce se pěstovalo už od pravěku a to například třešně, švestky, jabloně, ořechy a hrušky. Znali však i rybíz, jahody, ostružiny a maliny, trnky, brusinky a šípky.

Pokusy o pěstování hroznového vína se datují už od 9. století, ale podmínky byly velmi zlé a vínu se nedařilo. Na našem území se častěji pilo pivo, medovina a kvas.

Vyráběla se různá ovocná vína a alkoholické nápoje ze švestek, trnek a šípků. Pilo se i mléko, kyselé mléko a syrovátka.

Maso se jedlo především skopové a hovězí. Vařilo se v hrncích nad ohništěm, peklo se v popelu a zbytek často udili nebo sušili. Maso bylo vzácnost a vyšší vrstvy se lišily jen tím, jak jej upravovaly. Jejich jídelniček doplňovala jen zvěřina. Maso si rádi ochucovali křenem, hořčicí, česnekem, houbami a samozřejmě solí. Taktéž vejce i kuřata jedli spíše páni. Mnoho jídel se dodnes dochovalo. Vždyť na dědinách se jídává stále tak trochu chudobně. Typicky slovanskými jídly jsou například pirohy, plněná kapusta nebo bramborové placky.

Jídlo našich předků

Jídávali naši předkové krmičky, o nichž dnes potuchy nemáme, s jakou chutí, s jakými přípravami staročeské hospodyňky uměly je vařiti. Jako děti jídávali jsme na vsi vařené veverky, třeba staří a rozvážní vrtěli hlavou, jakou nezbednost ta dětská havěť tropí. To zmiňuje o pamlsce veverčí také B. Němcová v Babičce. Dnes je nám líto, jdeme-li lesem, jak moderní pokrok a hospodářské požadavky prý nutkají lesníky, aby veverky, tyto skotačivé čipery, oživující zeleň lesních vršíků, odstřelovali, uřezali si pro úřad důkaz, že zničili „škodnou“, ožírající výhonky a louskající semena v šiškách, a zohavené veveřice aby pohodili na mech. Pokrok, pokrok! Nic se neprotivíme a nejsme přecitlivělí... Ale je těch veveřiček z našich lesů škoda! Hopcovalo jich za dob starších po lesích na sta, a proto přece naše lesy nezhynuly... Vzpomínáme, jak staří také časem veveřice hubili, ale za účelem jiným. Uměli si veverky upravovati v znamenité krmičky. Knihy kuchařské staročeské aspoň si je vychvalují.

Pavel Severín roku 1535 vydal v Starém Městě Pražském Kuchařství o rozličných krměch, kterak se užitečně s chutí strojiti mají:

Veveřice takto mají strojeny býti: Vytáhna je, vykuchej a vymej čistě a zastav je v hovězí jíše nevelmi slané, a když uvrou, udělej na ně žlutú jíchu, aneb chceš-li, černú jíchu.

Žlutú jíchu takto máš dělati: Odpec jatřičky, usuš topenku neb dvě z chleba, tluc to v moždíři, a rozpusť jíchu hovězí a protáhni čistě, a dej do té jíchy veveřice, okořeň pepřem, zázvorem, muškátovým květem; a usmaž na ně jablek, jako na jinú zvěřinu, a dej na mísu, a pomni přisolovati.

Černú jíchu takto na ně dělají: Vezmi švestek neb třešeň vařených, usuš topenku z režného chleba, neb smieš dvě s vodú a octem, dejž ty švestky s topenkami tam, ať rozevrú, a protáhni čistě skrze hartuch, dajž do ní veveřice, ať sevřou, okořeň pepřem, hřebíčky a zázvorem, a trošku šafránem a daj svrchu smažená jablka.

Slavný alchymista staročeský Bavor Rodovský z Hustiřan ve svém Kuchařství (1591)podobně uvádí recepty k úpravě veveřic. Přidává některé pokyny − na příklad žlutou jíchu takto máš dělati: Odpec jatřičky slepičí a usuš topénku nebo dvě z chleba, a ztluc to v moždíři a rozpusť hovězí polévkou, protáhni čistě, a dej do té jíchy veveřice, okořeň pepřem, zázvorem, muškátovým květem, a usmaž na ně jablek, jako na jinou zvěřinu, daj na mísu a jestli vhod osoleno, jez!

Jana Kantora Kuchařství radí takto: žlutou jíchu na veveřice takto stroj. Uvař je na místo a takto na ně jíchu udělej. Usekej jim nožičky, hlavičky, odpec je na rožníku neb na roště, a usuš topének z bílého chleba, a dej spolu do moždíře, ať se čistě utluče, jako kaše, i vezmi polévky z masa hovězího nevelmi tučné, slané, rozpustě, protáhni skrze hartuch aneb sýtko, a vlož veveřice do té jíchy, okořeň, dej trochu sádla, a zdáliť se topének nasušiti z bílého chleba a položiti svrchu na veveřice a posouti to zázvorem, neb čímť se zdá.

Kantor přidává návod na veveřice v prosté jíše: Uvař je nejprvé u vodě, potom zastav je k vohni v masové polévce a jíchu udělej, vezma řeckého vína (hrozinek!), povidl a jatřičky, a rozetra rozpusť sladkým vínem a procedě, okořeň a omasť, ať povrou.

Veveřička v též jíše: Na veveřice jícha. Uvař je v vodě, potem zpeř je v té vodě a slí, dovař je v hovězí polévce, a udělej jíchu z řeckého vína (hrozinek), a z jatřiček, okořeň a povidlí přidej, přileje málo vína.

Do třetice veveřice s cibulí: Veveřice také dobrá jest s cibulí aneb s jablky smaženými. Zsekaje veveřici na kusy, vymej ji v pivě, víně a octu, zastav v tom nastrouhaje chleba do něho, cibule, skrájej, vař, přileje krve, a když uvře, přebera, protáhni jíchu, a usmaže cibule, daj do té jíchy a okořeň pepřem, hřebíčky, šafránem. (Čeněk Zíbrt: Veveřice – chutná krmička staročeská, in: Kalendář Paní a Dívek Českých, 1911)

Byly doby − a měly by se zase vrátit − kdy polévka byla nedílnou součástí přinejmenším víkendového menu. Prohřeje a roztáhne žaludek, který potom lépe tráví. Při tom stačí pár minut. Která zachutná vám?

Receptář

Polévky

Ananasová polévka (1930)

30 dkg ananasu (1 kompot), 15 dkg moučkového cukru, šťáva z citrónu, kousek citrónové kůry, 0,75 l vody, 0,5 l bílého vína.

Ananas rozsekáme na kousky, přidáme moučkový cukr a zalijeme šťávou z kompotu, citrónovou šťávou a vínem. Směs necháme půl hodiny odstát v ledničce. Vodu s citrónovou kůrou svaříme a nalijeme na směs. Vše vychladíme v ledničce a poté podáváme.

Ananasová polévka (a dnes)

300 g ananasu, 500 ml bílého vína, 100 g práškového cukru, šťáva z 1 citrónu, citrónová kůra, 400 ml vody.

Ananas nadrobno nasekáme, dáme do skleněné nádoby, přidáme prosátý cukr, přilijeme ananasovou a citrónovou šťávu a víno a necháme odstát 30 minut na chladném místě. Vodu s citrónovou kůrou uvaříme, necháme vychladnout, nalijeme na ananas, promícháme a dáme vychladit. Podáváme s piškoty.

Bavlněná polévka (konec 19. století)

3 vejce, asi 6 lžic mléka, 150 g hrubé mouky, 500 ml mléka, 1 litr vody, sůl, čerstvá petrželka.

V míse rozmícháme vejce s trochou mléka a po částech vmícháváme mouku, až dostaneme těsto husté jako na kapání. V hrnci přivedeme vodu a zbylé mléko do varu a těsto kapeme přes vidličku do vařící směsi kapalin. Podle chuti přisolíme a nakonec přidáme rozsekanou petrželku.

Bavlněná polévka (a dnes)

3 vejce, 150 g hrubé mouky, 1/2 l mléka, 1 l vody, sůl, petrželová nať.

Vejce rozmícháme s několika lžícemi mléka a postupně přidáváme mouku, dokud nevznikne řidší těsto. Zbytek mléka a vodu uvaříme, do toho překapeme přes vidličku těsto, osolíme a ochutíme podle chuti. Při podávání ozdobíme nadrobno nasekanou petrželovou natí.

Bezinková polévka z květů (1925)

Očištěný, opláchnutý květ se vaří v mléku, přidá se cukr, špetka soli, zavaří žloutky a podává se se sněhovými noky.

Bezinková polévka z květů (a dnes)

1 litr šťávy vylisované ze zralých bezinek, 1 jablko, jemně nastrouhané, 2 lžíce cukru, 2 lžíce škrobové moučky na zahuštění, skořice, několik kapek citrónové šťávy, podle chuti, 1 lžička tvarohu a sekané mandle při podávání.

Do vylisovaného jednoho litru šťávy ze zralých bezinek (1 litr) přidáme jemně nastrouhané jablko a cukr. Zahustíme škrobovou moučkou rozmíchanou ve sklence studené vody. Okořeníme skořicí a vše povaříme.

Přidáme pár kapek citrónové šťávy (podle chuti) a podáváme.

Na talíři můžeme polévku přizdobit lžičkou tvarohu a sekanými mandlemi.

Bezinková polévka z květů s nočky

4 květy bezinek bez stopky očistíme, propláchneme a pokrájíme. Povaříme asi ve 2 dl vody. Změklé zalijeme půl litrem mléka, uvedeme do varu a zaváříme sněhové nočky. Nakonec můžeme do polévky ještě rozšlehat žloutek, přidat kousek másla a buď ji podle chuti osolíme, nebo osladíme cukrem nebo medem.

Sněhové nočky připravíme tak, že do tuhého osoleného sněhu lehce vmícháme mouku, vaříme 3–4 minuty.

Boršč (polská polévka) (1904)

Šťáva z naložené červené řípy svaří se s kostmi, a je-li to kyselé, přidá se jedna třetina vody, k tomu dvě mrkve, celer, petružel (kořen) a cibule rozsekaná a vaří se to. Pak se vyndají kosti, namíchá se do toho několik lžic kyselé smetany a dvě lžíce mouky a lžíce kopru. Za půl hodiny přidá se opět trochu smetany a dva žloutky, a upraví se polévka chlebem nebo uzeným masem, neb jaternicemi a zemčaty ve slanině smaženými.

Boršč (a dnes)

50 dkg červené řepy, 20 dkg brambor, sůl, křen, cukr, 2 vařené vejce, naťovou cibuli, okurku, ocet, kysanou smetanu.

50 dkg červené řepy pokrájejte na kostky, zalijte 1 l vody a 1 lžící octa, půl hodiny vařte, přeceďte a dejte zchladnout. Mezitím nakrájejte na kostičky 20 dkg vařených brambor, okurky a natvrdo vařená vejce, promíchejte s vychladlou řepou a přidejte drobně nasekanou naťovou cibuli, zalijte vývarem z řepy a kysanou smetanou, osolte, přidejte křen a cukr. Podávejte studené.

Boršč ruský

200 g hovězího masa, 200 g vepřového masa, 300 g kořenové zeleniny, 300 g zelí (kysané nebo sterilované), 200 g červené řepy, cibule, mletá sladká paprika, rajčatový protlak, ocet, bobkový list, několik kuliček pepře a nového koření, 100 g klobása, šálek kysané smetany.

Hovězí maso nakrájíme na malé kostky a vložíme do dvou litrů studené vody. Vaříme do poloměkka, pak přidáme na kostičky nakrájené vepřové maso. Zeleninu očistíme, nakrájíme na nudličky a přidáme k téměř měkkému masu. Po chvíli přidáme nadrobno nakrájené zelí a nakrájenou červenou řepu. Vše dovaříme doměkka. V malém množství vody povaříme koření a vlijeme do polévky. Na cibuli orestujeme klobásu, přidáme mletou papriku, rajčatový protlak, zalijeme a přidáme do polévky. Dle potřeby zahustíme jíškou, převaříme. Při podávání podle chuti okyselíme a přidáme lžíci kysané smetany.

Bramboračka

Při listování ve starých zažloutlých kuchařských knihách nacházíme předpisy na jednoduché, chutné a výživné pokrmy. Nejeden z nich stojí za vyzkoušení. Tak třeba bramborové polévky. Naše babičky je vařily i několikrát do týdne a pokaždé byla jiná. Bramboračka je skromná polévka. K její přípravě není potřeba maso, jen maso, zelenina a houby. A i jíšku můžeme střídat. Někdy ji uděláme světlou, jindy zase tmavší. Můžeme ji zpestřit krupkami, ovesnými vločkami, zbytkem vařených luštěnin, ale i kudlánky z moučného těsta nebo kapáním.

Můžeme do ní spotřebovat i zbytky masa z nedělní pečeně, zbytky škvarků, ale i kousek vařeného masa. Bramboračku kořeníme kmínem, česnekem, majoránkou a samozřejmě mnoha natěmi, třeba libečkem, celerem i petrželkou.

Na vesnici bývalo zvykem jíst polévku k snídani, k obědu i večeři. V pravé polévce musí zůstat stát lžíce, říkávalo se. Častou polévkou byla bramboračka.

Bramboračka (1930)

1 1/2 litru vody, 7 dkg zeleniny, 40 dkg brambor, 3 lžíce sádla nebo loje, lžíci sojové mouky (není-li, tedy 3 lžíce hladké), lžíci krupek, špetku marjánky, 4 stroužky česneku, 2 dkg soli.

Ve slané vodě uvaříme rozkrájený celer, kousek kapusty s trochou kmínu, pak přidáme několik oloupaných a na kusy pokrájených bramborů. Do změklých vlijeme závarek ze lžičky měkké a 2 lžiček sojové mouky, v chladné vodě dobře rozkvedlaný. Necháme povařiti a omastíme buď 3 lžícemi sádla neb másla. Také možno přidati něco vařených krupek. Okořeníme marjánkou a rozetřeným česnekem. Pro nemocné zahustíme polévku máslovou jíškou do zlatova upraženou a krupky nepřidáváme.

Bramboračka (a dnes)

500 g brambor, 2 menší mrkve, 1 kořen petržele, 1/2 celeru, kousek kapusty, 1 kedlubna, 40 g hladké mouky, 40 g másla, kmín, sůl, majoránka, 2 stroužky česneku, petrželka.

Očištěné brambory a kořenovou zeleninu propláchneme studenou vodou, nakrájíme na kousky a dáme vařit do osolené horké vody s trochou kmínu. Po krátkém povaření zahustíme světlou jíškou připravenou z másla a mouky. Až zelenina změkne, polévku odstavíme z ohně, ochutíme majoránkou a utřeným česnekem. Nakonec přidáme drobně nasekanou petrželku.

Brukvová polévka (1948)

2 brukve, 3−4 dkg omastku, 4 ploché lžíce krupičky, špetku kmínu a soli, 1 1/2 l vody.

Oloupanou brukev na kruhadle postrouháme a dáme na omastek dusit, s častým přiléváním vody a přidáním špetky kmínu a soli. Zvlášť na omastku upražíme krupičku do zlatova, zalijeme teplou vodou, necháme povařit a nakonec vlijeme na měkkou brukev.

Polévka brukvová jarní (staročeská)

4–6 brukví, 1 lžíce másla, 2 lžíce krupice, srdíčka brukví a petrželka, sůl.

Nejprve opražíme krupici dorůžova, pak ji zalijeme vodou a osolíme, a teprve když vře, přidáme oloupané a na kostičky krájené brukve. Vaříme asi 20 minut. Na konec přidáme do hotové polévky posekaná srdíčka mladých lístků nebo zelenou petrželku. Můžeme zlepšit žloutkem.

Brukvová polévka (a dnes)

6−8 brukví, 1 l hovězího (masoxového) vývaru, 4 lžíce sladké smetany, 1 lžíce másla, 1 lžíce hladké mouky, 1 střední cibule, sůl, mletý pepř, citrónová šťáva, petrželka.

Brukve vložíme do hovězího vývaru nebo vody s masoxem a vaříme 10−12 minut. Po uvaření brukve rozmixujeme a dáme zpět do polévky. Přilijeme smetanu s rozmíchanou moukou, necháme povařit a dochutíme podle potřeby solí, pepřem a na závěr zakapeme několika kapkami citrónové šťávy a zjemníme máslem. Před podáváním posypeme sekanou petrželkou.

Bylinková polévka (M. D. Rettigová)

100 g másla, 1 l vody, 1 vejce, 100 g hladké mouky, 2−3 hrsti bylinek (kerblík, bazalka, polníček, řeřicha, petrželka, pažitka) nebo také lze nahradit (jahodníkem, pampeliškou, chudobkou, mladými kopřivami, petrželkou a pažitkou).

Z poloviny másla si připravíme světlou jíšku, zalijeme a vymícháme studenou vodou. Osolíme a povaříme. Na zbytku másla podusíme nasekané bylinky. Zalijeme je polévkou a necháme přejít varem. Do hotové polévky dáme v trošce mléka rozkvedlané vejce a přidáme pažitku.

Bylinková polévka (a dnes)

3/4 l vývaru z masa, 40 g másla, 1 lžíce mouky, 2 hrsti lístků opence, fialky, chudobky, pampelišky, kopřivy, 1 šálek smetany, 1 žloutek, petrželka.

Z části másla a mouky uděláme světlou jíšku, zředíme ji trochou vývaru, dohladka vymícháme a ve vývaru povaříme. Opláchnuté, nadrobno nakrájené natě na zbylém másle osmahneme, přidáme k polévce a krátce povaříme. Ve smetaně rozšleháme žloutek, přilijeme za stálého míchání do polévky a už nevaříme. Polévku dochutíme a doplníme nakrájenou petrželkou.

Celerová polévka (1930)

Celer se nakrájí na léstky, dusí se na omastku s trochou vody do měkka, sítem se protlačí, spojí s bílou jíškou, osolí, zalije odvarem ze zeleniny nebo kostí, Polévka se dobře povaří a přidá se k ní osmažená houska.

Celerová polévka (1948)

Očištěný celer pokrájíme na nudličky, podusíme na kousku omastku, zalijeme vodou, uvaříme doměkka, pak spolu s uvařenými bramborami prolisujeme. Vodou z celeru rozmícháme zlatou jíšku s cibulkou, vše zalijeme potřebným množstvím vody, povaříme. Kořeníme zelenou petrželí. K tomu osmaženou housku nebo chlebíček.

Pro nemocného nebo rekonvalescenta se přidá v mléce umíchaný žloutek.

Celerová polévka (a dnes)

Plátek celeru, lžička hladké mouky, šálek mléka, snítka petrželky, sůl, ½ lžičky másla.

Mouku do světležluta opražíme. Hned ji zalijeme vodou a mlékem (celkem asi 1/4 l ), promícháme a uvedeme do varu. Celer nakrájíme na nudličky a vsypeme do vařící polévky. Přisolíme, přivedeme opět k varu a vaříme asi 15 minut, až je celer měkký. Pak můžeme polévku rozmixovat nebo ji podáváme dochucenou jemně nasekanou petrželkou a kouskem másla.

Cibulová polévka (1930)

4 cibule se oloupou, na lístky nakrájí a na omastku do žluta usmaží. Pak se přidají dvě lžíce mouky, ještě chvíli se to smaží a zalije odvarem zeleninovým. Přidá se sůl, pepř, něco málo muškátového květu nebo oříšku a tak dlouho se polévka vaří, až je cibule rozvařená. Načež se procedí. Přelije se na osmaženou housku nebo chléb.

Cibulová polévka (a dnes)

500 g cibule, 2 lžíce másla, litr hovězího vývaru, lžíci bílého vína, sůl, pepř, muškátový oříšek podle chuti, 150 g ementálu, 4 krajíčky bílého chleba.

Cibuli nakrájíme na stejnoměrné proužky a pod pokličkou ji na másle podusíme, až zesklovatí. Hovězí vývar uvedeme do varu, přilijeme ho k cibuli a necháme asi 20 minut při mírné teplotě táhnout. Potom ochutíme vínem, solí a pepřem, podle chuti přidáme i nastrouhaný muškátový oříšek.

Polévku rozdělíme do ohnivzdorných misek, nahoru položíme krajíčky chleba pokryté nastrouhaným ementálem a v troubě zapékáme při vysoké teplotě asi 3 minuty, až sýr zezlátne.

Čočková polívka (M. D. Rettigová)

Uvař čočku hezky měkce, rozmíchej ji, nalej na ni petruželové vody a nech to ještě chvilenku vařit; pak polívku proceď, zapraž ji hnědou jíštičkou, dej do ní trochu majoránky, trochu hřebíčku a nalej na smažený chlebíček. Komu libo, nechť při čočce, než se procedí, povaří jeden nebo dva stroužky česneku.

Čočková polévka (1930)

Přebraná, opraná čočka přistaví se s vodou, a když přijde do varu, se scedí. Pak se nechá vařiti s čerstvou horkou vodou, s trsem zelené petrželky, pórkem a petrželovým kořenem, až je úplně měkká. Na to se čočka sítem prolisuje. Na omastku osmaží se do žluta jemně nakrájená cibulka, zapráší se moukou a upraží v tmavší jíšku, přidá se mariánka a pepř, zalije se scezenou vodou. Z čočky prolisovaná kaše se připojí, osolí, vše se dobře promíchá a znovu povaří. Dle chuti se může přidati trochu octa nebo utřeného česneku. K zesílení polévky je možno přidati i na lístky nakrájenou uzenici. K jídlu se nalije na osmažený chléb.

Čočková polévka (1948)

1 1/2 litru vody, 15−20 dkg čočky, špetku kmínu, marjánky, 4 stroužky česneku, lžíci omastku, 2 dkg soli, lžíci mouky, 2 žemle a 1 dkg omastku.

Čočka (15−20 dkg) se horkou vodou opere a dá vařiti do studené vody. Když je měkká, procedíme ji, aby se slupky odstranily. Při vaření přidáme trochu kmínu a kousek česneku. Do procezené polévky dáme potřebnou jíšku a trochu marjánky; jíšku necháme rozvařiti. Podáváme s osmaženou žemlí.

Čočková polévka (novoroční pokrm a dnes)

500 g čočky, 1 l kuřecího vývaru, 1 l vody, 2 brambory, 2 cibule, 2 mrkve, 2 rajčata, 2 stroužky česneku, 1/8 l oleje, půl lžičky pepře, sůl, oregano, ocet
Do většího hrnce dáme vařit vodu a vývar, přidáme předem namočenou čočku, na kostičky nakrájené brambory, cibuli, mrkev. Dále přidáme spařená a oloupaná rajčata pokrájená na kousky, česnek, oregano a olivový olej. Vaříme prudším varem čtvrt hodiny a dále ještě půl hodiny udržujeme při mírném varu. Nakonec osolíme a přidáme podle chuti trochu octa.

Demikát (1930)

Na Valašsku polévka z brynzy, soli a brambor. Na Slovensku postní polévka z tvarohu, cibule, sádla a černého chleba.

Do mísy polévkové nakrájí se chléb na tenké plátky, hned k němu přidá se podle potřeby bryndzy, soli a kdo jak chce, buď velmi nadrobno krájenou cibulku, pažitku anebo kopr, to zaleje se vroucí čistou vodou a zakryté nechá pár minut pařit. Vody má byt tolik, aby chléb, který nabobtná, velmi nezahustil tento zdravý pokrm. Kdo demikát chce jemnější, nechť přidá 1−2 lžičky sladké smetany a kousek másla. Demikát je národní jídlo, ale bývá časté i na panských stolech, protože je zdravý, záživný, zvláště pro slabší osoby na večeři.

Demikát i domikat či čír (a dnes)

1 cibule, 1 litr vody, mletá sladká paprika, kmín, sůl, 4 krajíce chleba, 120 g brynzy.

Do polévkové mísy nakrájíme tenké plátky chleba a přidáme brynzu. Vodu vaříme s celou cibulí, kmínem, paprikou a solí. Přecezený odvar nalijeme na chléb, zamícháme, necháme chvíli stát a potom neseme hned na stůl.

Drožďová polévka (1930)

1 malou cibuli drobně nakrájenou zpěníme na oleji, přidáme 60 dkg droždí a smažíme, až zrůžoví a příjemně voní. Zalijeme 1 a 1/4 l vody, přidáme světlou jíšku (asi ze 40 g hladké mouky), polévku dobře zašleháme a vaříme 10 minut. Nakonec vložíme nakrájenou zeleninu (cibule, mrkev, celer, pórek), kousek masoxu, kmín a povaříme.

Jako vložku podáváme osmaženou housku.

Drožďová polévka (a dnes)

Tento recept je velice rychlý, levný a zdravý. Určité opatrnosti je ale potřeba v případě, že vás droždí nadýmá.

30 g droždí, 1 vejce, máslo, drcený kmín, sůl, pšeničné vločky, petrželová nať, pažitka.

V kastrolu rozpustíme máslo, přidáme droždí, počkáme, až se rozpustí, chvíli osmažíme a potom zalijeme vodou. Přidáme kmín a sůl, necháme chvíli povařit. Přidáme pšeničné vločky, povaříme 15 minut a nakonec vlijeme vejce rozkvedlané v trošce vody. Krátce povaříme. Na talíři posypeme polévku krájenou pažitkou a petrželovou natí.

Dršťková polévka našich babiček

1 kg dršťek, 1 větší cibuli, 2 polévkové lžíce sádla, 2 polévkové lžíce hladké mouky, 1 vrchovatou polévkovou lžíci červené papriky (kdo má rád, přidá trochu pálivé papriky nebo chilli), sůl, utřený česnek, majoránku, pepř dle chuti.

Postup při přípravě dršťkové polévky je obvykle velmi pracný. V dnešní době lze ale zakoupit dršťky již uvařené, nakrájené a zchlazené. Jinak u čerstvých dršťek je příprava zdlouhavá. Dršťky důkladně vypereme nejlépe pod studenou tekoucí vodou, pak je nakrájíme na proužky a vložíme do vody, vodu přivedeme k varu a vaříme asi 15 minut, vodu vylijeme a vyměníme za novou, znovu necháme vařit dalších 15 minut, vodu opět vyměníme, postup opakujeme 3x i více, abychom je zbavili nepříjemného zápachu. Při poslední výměně vodu osolíme a dršťky dovaříme doměkka (pokud použijeme předvařené dršťky, pouze je propláchneme, nebo jen jednou povaříme asi 5 minut, pak dršťky opět uvaříme v osolené vodě doměkka). Měkké dršťky scedíme a necháme vychladnout. Rozpustíme sádlo a orestujeme na něm nadrobno nakrájenou cibuli a kořenovou zeleninu. Zaprášíme moukou, zamícháme, přidáme papriku, opět vše zamícháme a pak ihned zalijeme vařícím vývarem, necháme 30 minut provařit. Do polévkového základu přidáme na nudličky nakrájené dršťky, prolisovaný česnek, pepř, kmín, rozemnutou majoránku a sůl, vše společně ještě chvíli provaříme.

Abychom je zbavili odporného zápachu, můžeme dršťky na hodinu namočit do mléka, pak je nemusíme tolikrát vyvařovat!

V některých oblastech se do dršťkové polévky také přidávala kolečka klobásky nebo se vařilo vepřové koleno. Je dobré připomenout, že dršťky jsou žaludky z hovězího skotu.

Dršťková polévka (1925)

1/2 kg dršťek, sůl na čištění dršťek, 8 dkg zeleniny, 6 dkg másla, 8 dkg mouky, 2 zrnka pepře, strouhaného zázvoru na špičku nože, 1 stroužek česneku, petržel, majorán, 12 dkg uzeného masa, sůl.

Dršťky se operou, posypou moukou, v ní dobře vymnou, vyperou ve studené vodě, pak se v soli vymnou, opět vyperou, poté se spaří a pak zase ve studené vodě vyperou a dají se vařiti. Za půl hodiny vodu slijeme, na dršťky nalijeme čistou, studenou vodu, osolíme a uvaříme je doměkka. Mezi vařením přidáme k nim na kolečka nakrájenou kořenovou zeleninu a uzené maso. Měkké dršťky nakrájíme na nudličky a uzené maso na kostečky. Procezenou polévku zahustíme žlutou jíškou, přidáme do ní kousek se solí utřeného česneku, pepř, majoránku, strouhaný zázvor, sekanou petrželku, nakrájené dršťky, uzené maso a polévku ještě dobře povaříme.

Dršťková polévka (a dnes)

250 g dršťek, 1 cibule, 1 stroužek česneku, sůl, majoránka, kmín, hladká mouka, mletá sladká paprika, mletá pálivá paprika, mletý černý pepř, polévkové koření, 1,5 l vody, 2 lžíce ceres softu.

Dršťky nakrájíme na pruhy, krátce povaříme ve vodě, scedíme a propláchneme vodou. V tlakovém hrnci je zalijeme 1,5 l vody a vaříme asi 40 minut. Dršťky vyjmeme a vývar procedíme. Zatím si oloupeme česnek a cibuli. Česnek prolisujeme a cibuli nasekáme najemno. Hrnec umyjeme, utřeme dosucha a na tuku v něm zpěníme nakrájenou cibuli, zasypeme moukou, usmažíme světlou jíšku, vmícháme papriku a po zpěnění jíšku zalijeme vývarem. Dobře rozšleháme, přidáme kmín, pepř, prolisovaný česnek a hrnec uzavřeme. Vaříme asi 20 minut. Polévku dochutíme majoránkou, solí, kořením a přidáme dršťky.

Drůbková polévka (1948)

Očištěné husí drůbky (krk, křídla, žaludek, nohy) se dají vařit do odměřené vody s polévkovou zeleninou. Osolí se. Měkké procedíme, polévka se zahustí světlou jíškou a nechá dobře provařit. Maso drůbků se zbaví kostí a přidá do povařené polévky. Nebo se polévka zavaří bez jíšky jinou závarkou a maso drůbků se připraví jiným způsobem. Polévka se ochutí zelenou petrželkou nebo pažitkou a muškátovým květem.

Takto se připravují polévky i z jiných drůbků.

Drůbková polévka (a dnes)

1/4 l vody, 50 g drůbků ze slepice nebo kuřete, 10 g másla, 20 g kořenové zeleniny, 10 g hladké mouky, sůl, špetka muškátového květu, petrželka, jako vložka nudle nebo rýže.

Drůbky uvaříme v osolené vodě doměkka. Vývar procedíme, zahustíme světlou jíškou z másla a mouky, přidáme drobně nakrájenou zeleninu a čtvrt hodiny povaříme. Maso z drůbků obereme, jemně nakrájíme a přidáme s muškátovým květem do téměř hotové polévky. Nakonec zavaříme nudle nebo rýži a přidáme nadrobno nakrájenou petrželku.

Estragonová polévka (1930)

Do světlé máslové zápražky dá se hodně drobno sekaného estragonu, nechá se trošku podusit, potom zaleje se slabší hovězí polévkou, ve které vařil se jazyk. Tak zapražená má se ještě málo povařit, potom se procedí, znovu postaví se na oheň, přidá se velmi drobně krájeného čerstvého estragonu, zatřepe se kyselou smetanou s přídavkem málo mouky, a když začne vařit, dá se několik vajíček. Potom dá se ocet anebo citrónová šťáva a podle potřeby soli a jiné příchutě.

Estragonová polévka (a dnes)

2 svazečky estragonu vypereme, rozsekáme nadrobno a několik minut podusíme ve světlé jíšce připravené z kousku másla a 1 lžíce mouky. Potom podlijeme vývarem z masa nebo z kostí a chvíli povaříme. Před podáváním ji přelijeme do polévkové mísy na rozkvedlané 2 žloutky v troše smetany. Dobře zamícháme a podáváme s osmaženým chlebem nebo houskou. Stejným způsobem připravujeme také koprovou polévku.

Fazolová polévka (1904)

Malé bílé fazole perlové uvařím do měkka, načež je na sítě prolisuji; potom udělám bledou máslovou jíšku, zaleji ji hovězí polévkou, aneb není-li této, vodou, ve které jsem vařila zeleninu, cibuli, mrkev, petružel a pastinák. Zeleninu procedím a použiji jen vodu, jížto tu fazolovou kaši rozředím dle přání, dle potřeby ji osolím a dle chutě přidám koření − kousek se solí rozetřeného česneku a trochu marjánky.

Fazolová polévka (1948)

15 dkg fazolí, 4 dkg omastku, 4 dkg mouky, 2 žemle, sůl, stroužek česneku, 1 dkg másla.

15 dkg fazolí se vypere a nechá přes noc ve vodě. Druhý den se uvaří, prolisují a protlačí, přidá se k nim bledá jíška, dolijí se vodou, v níž byly namočeny, i odvar a polévka se nechá povařiti. Podává se se smaženou pokrájenou žemlí.

Fazolová polévka (a dnes)

2 šálky předem namočených barevných fazolí, 1 šálek kořenové zeleniny, 5 větších brambor, 2 nožičky klobásy, 1 stroužek česneku, masox, sádlo, hladká mouka, sladká paprika, majoránka, sůl, petrželka.

Namočené fazole dáme vařit, a když jsou skoro měkké, přidáme zeleninu, brambory, masox. Ze sádla a mouky uděláme jíšku, když trochu zchladne, přidáme mletou papriku, promícháme a dáme rozvařit do polévky. Přidáme klobásu nakrájenou na kolečka, utřený česnek a povaříme. Dochutíme majoránkou, solí a petrželkou.

Gramatyka i gramatika – pivní polévka s chlebem (M. D. Rettigová)

Rozkrájej chleba do hrnku, aby ho bylo něco přes polovic, pak na něj nalej studeného piva, přidej trochu kmínu, osol to a nech to vařit, až se chléb rozvaří; do jiného hrnku vraz 3 celé vejce, dej k nim 3 loty másla, 2 loty cukru a půl žejdlíku husté kyselé smetany, dobře to rozmíchej, pak to vlej do polívky, nech ji při ustavičném míchání ještě chvilenku povařit a polívka jest hotová.

Gramatyka (staročeská)

Rozkrájíme chleba do hrnku, aby bylo něco přes polovinu, pak na něj nalijeme studené pivo, přidáme trochu kmínu, osolíme a necháme vařit, až se chléb rozvaří. Do jiného hrnku dáme 3 vejce, dáme k nim kousek másla, 30 g cukru a koflíček husté kyselé smetany, dobře to rozmícháme, pak vlijeme do polévky a necháme za ustavičného míchání ještě chvíli povařit a polévka je hotová. Kdo ji chce mít přikyslou, může do ní přimíchat několik lžiček vinného octa a přidat cukru. Takto se může dělat i polévka z vody místo z piva, jenže se místo kyselé smetany vezme smetana sladká a cukr se vynechá. Pak se jmenuje žebrácká polévka.

Podivným názvem pojmenovali naši předkové oblíbenou pivní polívku gramatyka! Proč a jak ji strojili, pokusím se ukázati i s návody zevrubnými.

Pivní polévka podnes patří mezi oblíbené pokrmy. Jednotliví národové upravují si ji podle svých zvláštních receptů. Jinou má chuť silná pivní polévka anglická, nazvaná „candle“, jsouc doporučována zejména nemocným. Jinak připravena bývá francouzská „soupe à la biére“ a zase jinak národní polévka dánská pivní a chlebová „öllebrö“ atd.

Za starých dob znali mnoho druhů polévek pivních, více než nyní. Pomineme zpráv cizích, všímajíce si zpráv o tom, jaké polévky z piva upravené jídali staří Čechové. Recepty některé jsou již uvedeny při kuchařských knihách, posavad jmenovaných.

Jídali pivní polévku páni i prostí, zejména lidé nemocní. Pro doklad, že byla polévka pivní jídlem oblíbeným, obvyklým, vypisujeme z účtů švamberských, kde zaznamenána útrata pánů ze Švamberka a družiny r. 1518, že kromě peněz „za mandly, fíky, vyzinu, jablka, žemle, med, zelé, ocet, cibuli, herinky, drobné rybice, kyselo, chřen, hrách, štokfiš, švestky, pinty svidnického piva“ atd. kupovali si po cestě do Prahy přečasto „staré pivo k polévce“. (Archiv Třeboňský, Fam. Švamberk, 20.)

Také v účtech zámku jindřichohradeckého (Archiv jindřichohradecký, sig. VI. R, r. 1592) bývá zapsáno vydání „za starý pivo na polívku“. Oba doklady uvedené nasvědčují, že polévka pivní bývala tehda jídlem obyčejným šlechtě i měšťanům a sedlákům.

Jaké chuti bývaly tyto polévky, zachováno podnes v kuchařských knihách staročeských. Dočteme se například návodu, že se polévka vaří „z starého piva a bílého polovici s máslem, a chceš-li, žloutek stluc“, nebo „z smetany sladké s pivem svař“, nebo že se upraví „pivní polévka s smaženou cibulí“. Knihy kuchařské k tomu přidávají slibně, že tato poslední polévka „jest pochopná“ (chutná, příjemná).

V kuchařských knihách často bývá řeč o pivu při úpravě jídel staročeských. Vysvítá odtud, že kuchařka strojíc zvěřinu, vepřovinu divokou a podobně, vždy napřed ji vymývala a močila v pivě zředěném octem, vodou a podobně. Z piva, krve, octa, jablek vařena byla slavná staročeská vodvářka, jícha na veveřice a tak dále. Z piva starého a bílého a z ořechů byla vařena kaše. Krátce pověděno, vysvítá, že piva často bylo užíváno při úpravě staročeských jídel, častěji než nyní.

Bylo naznačeno, že hlavně nemocným byla dávána pivní polévka pro posilnění. Dokladem budiž výpisek z knihy J. Webra, jenž doporučuje nemocnému „polívky mocně jako mladé kuřátka s agrestem anebo s zaftem limonovým, anebo s kyselým octem připravené, ovesné kroupy s vaječným žloutkem a s octem, mandlovou polívku s růžovou vodou, s rozinkami a se skořicí...“ a také „polívku z piva se žloutkem od vejce“. (Amuletum, Praha 1645.) Týž autor soudí, že churavý nesmí píti piva „za příčinou chmele, kterýž do hlavy vstupuje“. Staročeské umění kuchařské historika dr. Čeňka Zíbrta

Gramatika (a dnes)

1 litr piva, 2 žemle, 80 g cukru, kmín, sůl, 40g másla, 4 žloutky, půl šálku smetany, zázvor, citronová kůra.

Žemle rozstrouháme, zalijeme pivem, přidáme kmín, sůl, čerstvé máslo, cukr a vaříme 1/2 hodiny, až se pečivo rozvaří. Žloutky dobře rozmícháme se smetanou, za stálého míchání vlijeme do polévky a zcela krátce povaříme. Podle libosti přichutíme zázvorem a citronovou kůrou.

Gulášová polévka (1948)

Na kousku omastku zpěníme cibulku, přidáme špetku papriky, pepře, kousek masa, pokrájeného na kostečky a vše podusíme. Pak zaprášíme moukou, necháme osmahnout, přidáme na nudličky nakrájené brambory, zalijeme polévkou z kostí nebo vodou a povaříme, až je maso měkké. Není-li polévka dost silná, přidáme polévkové koření.

Gulášová polévka (a dnes)

300 g hovězího masa (nejvhodnější je z kližky), 1 1/2 l vody, 2 větší brambory, 2 cibule, 2 stroužky česneku, 2−3 lžíce sádla, sůl, pepř, lžička papriky, lžíce sádla a mouky na jíšku.

Na rozpuštěném sádle osmažíme nadrobno nakrájenou cibuli. Přidáme k ní oprané, na kostky nakrájené, osolené, opepřené maso a osmahneme. Pak maso zalijeme částí vody a na mírném ohni zvolna dusíme, až je maso měkké. V kastrůlku rozehřejeme lžíci sádla, necháme v něm rozpustit mletou papriku a vlijeme do polévky. Ke konci přidáme oloupané a na kostky nakrájené brambory a jíšku připravenou ze lžíce sádla a mouky, rozšlehanou se sběračkou do polévky. Polévku zalijeme zbytkem vody, zamícháme a dále vaříme. Před koncem vaření přidáme česnek rozetřený se solí.

Hadrová polévka (1930)

2 vejce, máslo, krupička, lžíce soli, muškátový květ, petrželka nebo pažitka.

V hrnci na kousku másla osmažíme dětskou krupičku, přidáme do ní vejce a pak vlijeme vodu (z vajec jsou hadry – proto ten název), přidáme sůl, trochu květu a vaříme asi 10 minut, nakonec přidat natě.

A pak můžeme přidat zeleninu, co dům dá, dochutit a je to. Rychlé, chutné, výživné.

Hadrová polévka (a dnes)

Sádlo, dětská krupice, 1 vejce, 1,5 l studené vody, kmín, sůl, pepř.

Do hrnce dáme lžíci sádla, nasypeme půl hrnku dětské krupice, přidáme kmín, pepř a sůl a opražíme do růžova. Pak vklepneme vejce, rychle zamícháme, přidáme 1,5 litru studené vody a povaříme. Před podáváním ozdobíme petrželkou.

Hadrovka je to proto, že vajíčko s krupicí nebo moukou se zdrcne do cucků jako cupované hadry.

Hnědá polévka s hrachem (1904)

Vezmi dvě vejce, čtyři žloutky a čtyři lžíce mouky, udělej z toho kapanku (řídké těsto), přidávajíc mléko, a osol to. Ohřej máslo v pánvi, a kdežto někdo míchá touto, nakapej těsto skrze síto do másla a usmaž tyto kuličky, hrachu podobné, až zežloutnou. Potom nalij na to hnědou polévku.

Hnědá polévka s hrachem (a dnes)

Rybí maso a vnitřnosti, 10 dkg hrachu, 40 dkg másla, 40 dkg hladké mouky, 70 dkg kořenové zeleniny, 1 cibule, 1 stroužek česneku, sůl, petrželka.

Hrách uvaříme doměkka. Rybí maso povaříme 10 minut v osolené vodě s nakrájenou cibulí. Potom vývar přecedíme. Na másle osmahneme zeleninu nakrájenou na nudličky, zaprášíme moukou, zalijeme vývarem a vaříme. Před dovařením přidáme hrách i s vodou z vaření, rybí maso a česnek utřený se solí a dovaříme.

Houbová polévka dříve a dnes

Dnes běžné jídlo nebo jídlo gurmánů, byly dříve jídlem chudých lidí. Když nebylo doma z čeho uvařit, poslala hospodyně děti nasbírat houby, ty uvařila v osolené vodě, přihodila kmín a hrst mouky a měla základ pro oběd nebo večeři – pokud byl chleba, dostal k polévce každý krajíc, jinak nezbylo než se zasytit vodovou polévkou.

V movitějších rodinách byla polévka zahušťována jíškou, přidány byly brambory, mléko, smetana, vejce, kvásek – podle druhu polévky. Velké množství sušených hub bylo v každé domácnosti běžné, protože se jednalo o potravinu dostupnou všem.

Houbová polévka (1930)

Jakékoliv jedlé, čerstvě nasbírané houby se náležitě očistí, nakrájejí a vyperou. Vloží se do petrželové vody nebo zeleninového odvaru, osolí, přidá se trochu pepře, muškátového oříšku a vaří se, až jsou měkké. Pak zapraží se bílou jíškou, přidá se nasekaná petržel a povaří se. K jíšce může se také připojiti lžíce kyselé smetany. Polévka se buď přilije na smaženou housku, nebo se do ní zavaří moučné noky.

Houbová polévka (a dnes)

300 g brambor, 1 l vody, 400 g čerstvých hub, 3 lžíce másla, 1 cibule, 300 ml kysané smetany, 2 lžíce hladké mouky, špetka drceného kmínu, sůl.

Oloupané brambory nakrájíme na malé kostky a uvaříme je spolu s kmínem v osolené vodě. Mezitím očistíme houby. Plátky hub osmahneme na másle spolu s nakrájenou cibulí a dáme vařit k bramborám. Když jsou brambory téměř měkké, zahustíme polévku kysanou smetanou dobře promíchanou s moukou a polévku ještě povaříme. Podle chuti osolíme.

Houbová polévka s krupkami (1930)

Do 3 litrů slané vody dá se vařiti různá polévková zelenina na nudličky pokrájená, spolu s brambory na kostičky nakrájenými a nakrájenými, čistě vypranými houbami (hříbky, klouzky, holubinky apod.). Když se polévka vaří, přidá se asi čtvrt litru čistě propraných, trhaných krupek. Když tyto změkly, přidá se kousek omastku, málo zázvoru, opepří se a polévka se ještě trochu povaří.

Houbová polévka s krupkami (a dnes)

1 1/2 l zeleninového vývaru, 7 celých nebo 5 krájených sušených hub, 1 kostka houbového bujónu, 1 mrkev, 6 lžic krupek (perliček), 4 brambory, 125 ml sladké smetany, 2 lžíce sekané petrželky.

Sušené houby rozdrobíme na menší kousky a vložíme je do zeleninového vývaru. Přivedeme k varu a na mírném ohni asi 10 minut povaříme. Mrkev očistíme a nahrubo nastrouháme. Krupky propláchneme a společně s mrkví a bujónem přidáme do houbového vývaru. Vaříme dalších 10 minut. Poté přidáme na kostičky nakrájené brambory a vaříme 10–15 minut. Hotovou polévku sejmeme z plotny, dochutíme smetanou a posypeme petrželkou.

Houbová polévka se smetanou (1930)

Očištěné, nakrájené hříbky nebo jiné houby do polévky vhodné, svaří se do měkka ve slané vodě s trochou kmínu. Kyselá smetana, po případě mléko, se rozkvedlá s tolik mouky, aby byla polévka dostatečně hustá, a za stálého klokotání připojí se k vařící polévce. Polévka přelije se buď na osmažený chléb, nebo housku, popřípadě na vařené na kostky nakrájené brambory. Kdo chce, může připojiti též rozkverlané vajíčko.

Houbová polévka se smetanou (a dnes)

20 g másla, 1 cibule, sůl, kmín, 250 g čerstvých hub, 500 ml smetany, 1 lžíce hladké mouky, 1 vejce, ocet.

Na másle osmahneme nadrobno nasekanou cibuli, přidáme očištěné, nadrobno nakrájené houby, sůl a kmín. Zalijeme litrem vody a dusíme, dokud houby nezměknou. Měkké houby zalijeme smetanou rozkvedlanou s moukou a povaříme asi 15 minut. Nakonec vmícháme rozšlehané vejce, krátce prohřejeme a podáváme.

Hovězí polévka staročeská

Nejchutnější a nejvýživnější jest polévka z masa hovězího, která se stává přímo výživnou, dá-li se s masem vařiti slepice, starý holub neb koroptev.

Kus pěkného masa, nejlépe květového ocasu (na 1 litr bere se obyčejně půl kila masa a čtvrt kila kostí), de trochu dřevěnou paličkou naklepe, ale ne mnoho a buď se jen otře čistým šatem, aneb se rychle ve vodě opláchne a se studenou vodou postaví na oheň. Polévka se osolí a sice počítá se na 1 litr vody asi 7 g soli, ovšem nelze se tím přesně říditi, jelikož někdo rád více, jiný méně slané polévky. Pak přidá se k polévce následující zelenina: cibule, celer, mrkev, petržel, kapusta a kousek česneku. Rozumí se samo sebou, že se zelenina čistě oškrábe a vypere. Někdo dává též malý brambor a hrstku hrachu.

Když se polévka chvíli na prudkém ohni povaří, odtáhne se více na kraj a nechá se zvolna ze strany vařiti. Zelenina se nesmí nechati po celý čas v polévce, poněvadž by se v ní rozvařila, jak změkne, vyndá se a po případě dá se do hotové polévky, aneb též k masu. Kdo chce míti polévku zahnědlou, nechť na másle neb v loji usmaží v kuthanu kousek hovězích jater a cibuli, které se dají pak k polévce vařiti. Musí se dáti ovšem pozor, aby se nepřipálily, neboť by polévka dostala přihořklou chuť.

Když jest maso uvařeno (doba nedá se dobře stanoviti, neboť to záleží nejen na velikosti kusu, ale též na jakosti masa), odstaví se hrnek s polévkou, aby se tato učistila. Asi za čtvrt hodiny padne šum na dno a mastnota usadí se na povrchu. Táž se opatrně sebere a polévka se přecedí. Pak se teprve různým způsobem upravuje.

Má-li polévka býti zcela čistá a průhledná, očistí se bílkem, který se rozšlehá a v polévce nechá trochu povařiti. Je-li polévky více, nestačí bílek jeden, tu je třeba sněhu ze dvou i tří bílků. Pak se polévka procedí čistým šatem.

Mnohé polévky zakloktají se vejci, čímž získají velmi na chuti. Na jemnější polévky užívá se jen žloutků, které se bud s trochou smetany neb chladné polévky smísí a do polévky nalijí a náležité rozkloktají. Nesmí se však již vařiti, aby se nesrazily.

Hovězí polévka (a dnes)

500–600 g hovězího masa (nejlépe přední s kostí), 2 cibule, 2 velké mrkve, petržel, zelenou petrželku a čtvrtku celeru.

Opláchnuté maso a čistou zeleninu vložíme nejlépe do tlakového hrnce (časově rychlejší než vařit v klasickém hrnci), vaříme přibližně 50 minut. Maso vyndáme, sceděný vývar ochutíme, přidáme rozmixovanou zeleninu, nudle nebo zavářku, rozklepnuté vejce a na kousky nakrájené maso.

Polévku ozdobíme čerstvě nasekanou petrželkou.

Hrachová polévka (1897)

Přebraný hrách se vypere, postaví do studené měkké vody, přidá trochu pepře, stroužek česneku, marjánky a soli. Nechá se doměkka uvařiti. Pak se přidá k tomu jíška z másla (zásmažka), povaří se vše ještě čtvrt hodiny, nato se sítkem procedí, na smaženou housku naleje a nese na stůl. Místo ve vodě se může hrách vařiti v masové polévce.

Hrachová polévka (a dnes)

200 g hrachu, slanina, cibule, česnek, kostka masového vývaru, olej nebo sádlo, sůl, pepř, majoránka, petrželka, houska nebo rohlík.

Hrách přebereme, propláchneme a na 3–5 hodin namočíme do studené vody. V té samé vodě pak hrách vaříme do měkka (různá doba – záleží na kvalitě a stáří hrachu – od 30 do 60 minut). Asi polovinu uvařeného hrachu vylovíme a necháme okapat, pak rozmixujeme v mixéru nebo přepasírujeme přes sítko. Cibuli zpěníme v hrnci na sádle nebo oleji, přidáme na kostičky nakrájenou slaninu. Jakmile cibulka trochu ztmavne a slanina je opečená do zlatova, přidáme rozmixovaný hrách. Několik minut (3–5) tuto směs mícháme v hrnci, aby se nepřipálila, ale mírně opekla. Pak přilejeme zbytek hrachu i s vodou, ve které se hrách vařil, podle potřeby přilejeme vařící vodu. Přivedeme k varu, přidáme kostku vývaru (hovězí nebo masox), prolisujeme 1–2 stroužky česneku, osolíme, mírně opepříme, přidáme majoránku. Krátce (10–15 minut) povaříme. Polévku nezahušťujeme. Servírujeme s na kostky nakrájenou a nasucho opečenou houskou, ozdobíme čerstvou usekanou petrželkou.

Hřibová polévka (velmi starý předpis)

300 g hříbky pravé nebo světlé hřibovité houby, 40 g hladké mouky, majoránka, sůl, 20 g loje.

Hříbky očistíme, opereme, nakrájíme na plátky a v osolené vodě uvaříme do poloměkka. Přidáme světlou jíšku připravenou z mouky a loje, přidáme majoránku a dovaříme doměkka.

Podáváme s vařenými oloupanými brambory nebo s chlebem.

Hřibová bramborová polévka (1930)

3 kg oškrabaných bramborů uvaří se ve 3 litrech slané vody do měkka a rozmačkají se vařečkou. Hříbky (popřípadě jiné houby) se nakrájejí na tenké řízky a dusí se pod pokličkou. Když trochu vysmáhly, přidá se 5 dkg omastku, trochu sekané petrželky, něco kmínu a udusí se, až jsou měkké. Pak přidají se do polévky, bledou jíškou se polévka zapraží a ještě se povaří. Namísto čerstvých hub možno použíti hub sušených, které se musí několik hodin nechati máčeti, nebo se použije houbového extraktu. Sušené houby mohou se předem dusiti.

Hřibová polévka (a dnes)

200 g hub, 30 g másla, kmín, 50 g vlasových nudlí, sůl, libeček.

Hřiby očistíme, opereme a nakrájíme na plátky. Dáme vařit s kmínem a libečkem do mírně osolené vody. Když jsou houby měkké, zavaříme vlasové nudle. Těsně před podáním rozpustíme do polévky máslo a dochutíme.

Chlebíčková polévka (1920)

Zbytky obyčejného tvrdého chleba rozlámej na kousky, chvíli povař v troše vody s kmínem, solí a špetkou cukru. Až je střídka rozvařená a kůrky měkké, přilij podle potřeby mléko a přiveď k varu. Kmínem nešetři, můžeš dochutit trochou maggi, pepře a kouskem másla, polévka má být spíš hustší.

Chlebová polévka (a dnes)

1,5 litru masového nebo zeleninového vývaru, 4 žloutky, 8 tenkých plátků tvrdšího chleba, 2 lžíce másla, trošku oleje, sůl a pepř.

Na ohni přivedeme k varu vývar, rozdrobíme do něj 4 plátky chleba bez kůrky a necháme rozvařit. Polévku zjemníme máslem a ochutíme solí a pepřem. Na oleji osmažíme zbylé plátky chleba a pak vejce. Polévku rozdělíme do misek a každou porci ozdobíme plátkem chleba a osmaženým vajíčkem.

Chřestová polévka (1930)

Otýpka slabého zeleného chřestu (šparglu) se očistí. Vrchní slupky se sloupnou, dolní tvrdá část se odstraní, načež se nakrájí na kousky v síle prstu. V čerstvé vodě se vypere, vloží do 2 litrů osolené vařící vody a dá se vařiti, až je měkký. Kousek másla se rozpustí, zasype moukou, nechá zpěnitti a zalije vodou, ve které se uvařil chřest, nebo odvarem z kostí či zeleniny a dá se dobře povařiti. Chřest připojí se k vařící polévce a mohou se také přidati dušené čerstvé houby a usekaná zelená petržel. K tomu se dává osmažená, na nudličky nakrájená houska. Komu libo, může chřestovou polévku zakloktati vajíčkem s kouskem másla dobře rozmíchaným.

Chřestová polévka (a dnes)

500 g chřestu, olej, 1 cibule, 0,7 l zeleninového vývaru, sůl, mletý pepř, 1 dl sladké smetany, 1 lžička cukru, 0,05 l suchého bílého vína.

Chřest očistíme, tvrdé konce odřízneme, nakrájíme na menší kousky, umyjeme a osušíme. Na rozpáleném oleji osmažíme drobně nakrájenou cibuli, přidáme chřest a za občasného promíchání dusíme několik minut. Potom chřest zalijeme horkým vývarem, přikryjeme a vaříme doměkka. Část chřestu vyndáme, zbytek rozmixujeme, osolíme, okořeníme, zalijeme smetanou, vínem a ještě několik minut vaříme. Potom vložíme zpátky odložený chřest a polévku zjemníme cukrem.

Jablková polévka staročeská

4 větší jablka, citrónová šťáva, kousek celé skořice, 2 hřebíčky, 4 lžíce medu, 2 dl přírodního bílého vína, 1 lžíce škrobové moučky, šlehačka, nahrubo nakrájené ořechy nebo oříšky.

Jablka očistíme, opláchneme, oloupeme, jadřince vyjmeme. Jablka překrájíme, pokapeme citrónovou šťávou, podlijeme vodou, přidáme koření a podusíme je doměkka. Potom koření vyjmeme, jablka rozmačkáme nebo rozmixujeme, přidáme med, část vína a ohřejeme. Ve zbylém víně rozmícháme škrobovou moučku, přilijeme k jablkům a mícháme, až začne houstnout. Odstavíme, dochutíme citrónovou šťávou a vychladíme.

Polévku rozdělíme do misek a ozdobíme šlehačkou a ořechy nebo oříšky.

Jablečná polévka (1930)

1 kg jablek, 1 citron, 20 dkg cukru, 5 dkg rozinek, 1 l vody, 0,25 l bílého vína.

60 dkg jablek oloupeme, rozčtvrtíme, odstraníme jádřinec a vložíme do hrnce. Přidáme k nim polovinu citrónové šťávy, 14 dkg cukru, kousek citrónové kůry, zalijeme vodou a vaříme do měkka. Jablka rozmixujeme, přidáme polovinu dávky vína, a vše necháme vychladnout. Zbývající jablka nakrájíme na malé kostičky, vložíme do kastrolu, pokapeme šťávou z druhé poloviny citronu, přidáme 6 dkg cukru, propláchnuté hrozinky a druhou polovinu vína. Směs dusíme doměkka a poté přidáme k rozmixovaným jablkům a vše dobře vychladíme. Podáváme s piškoty, nebo malými opečenými toasty.

Jablková polévka (a dnes)

Oloupaná jablka uvaříme v malém množství vody, propasírujeme, ochutíme skořicí, citrónovou kůrou, přilijeme víno 4 dl na 1 kg ovoce, přidáme hrozinky a rum. Svaříme, vmícháme žloutky a ihned odstavíme z ohně. Podáváme se sladkým pečivem.

Jablečná polévka studená (a dnes)

400 g jablek, litr vody, 50 g másla, 50 g hladké mouky, citrónová kůra, trochu citrónové šťávy.

Jablka oloupáme, nakrájíme na plátky. Z másla uděláme světlou jíšku, kterou zalijeme vodou a chvíli povaříme. Necháme prochladnout, vlijeme do mixéru a mixujeme za přidávání jablek. Při přidávání jablek mixér zastavíme, jinak by obsah stříkal ven. Ochutíme špetkou cukru a strouhanou citrónovou kůrou a šťávou.

Podáváme prochladlou v šálcích, zvláště v létě. Studené polévky se podávají asi v polovičním množství, než jsme u polévek zvyklí.

Místo hladké mouky můžeme použít 10 g škrobové moučky. Ve lžíci studené vody rozmícháme škrob, přidáme jej do kaše z jablek a necháme jen vzkypět.

Jarní polévka (M. D. Rettigová)

Nasbíráme si jarních bylinek – opence, řebříčku, jahodových a fialkových lístků, chudobky, čekanky, kerblíku, zelené petrželky, mladých kopřiv, zelených natí cibulky – vše posekáme a necháme povařit. Na 1 l polévky vezmeme 2 lžičky mouky, 4dkg másla, 2 lžíce smetany a 4 žloutky. Vše rozmícháme, okořeníme muškátovým květem a zakloktáme do polévky. Může se přidat smažená žemlička.

Jarní polévka (a dnes)

1 litr vývaru z kostky masoxu, 4 dkg másla, 3 dkg hladké mouky, sůl, zelená petržel, pažitka, lístečky z mladých kopřiv a pampelišek, 1/8 litru smetany, 1 žloutek, 1 žemle a 3 dkg másla na osmažení.

V hlubším kastrole si připravíme z másla a mouky světlou jíšku, postupně ji podléváme studeným vývarem, za stálého míchání asi 20 minut povaříme a osolíme. Jemné lístečky z jarní zeleně (celkem asi 2 lžíce) nadrobno usekáme a vložíme je do hotové polévky. Nakonec polévku zjemníme žloutkem, rozkvedlaným ve smetaně (vařit se již nesmí). Jako vložky použijeme žemle na nudličky nakrájené a na másle osmažené.

Jaternicová polévka (1932)

Vývar po vaření jaternic (cca 1 a 1/4 litru), 3 dl vepřové krve, 500 g větších krup, stroužek česneku, pepř, nové koření, majoránka.

Do vařícího vývaru za stálého míchání přiléváme přes jemný cedník vepřovou krev. Když se zavaří, vložíme do polévky předem uvařené a ve studené vodě propláchnuté kroupy, přidáme utřený česnek, koření, podle potřeby osolíme a za občasného míchání necháme přejít varem. Krev se nesmí dlouho vařit, protože po dlouhém vaření se sráží a polévka získává nepříjemnou tmavošedou barvu.

Jaternicová polévka (a dnes)

1 l vývaru z kostí, 300 g vepřové krve (nebo 1 konzerva krevní tučnice), 60 g velkých krup, 1 cibule, 5 stroužků česneku, 2 lžíce sádla, majoránka, pepř, nové koření, polévkové koření, sůl.

Syrovou vepřovou krev pečlivě rozmícháme a přes cedník za stálého míchání nalijeme do vařícího vývaru a krátce povaříme. Nahradíme-li krev konzervou krevní tučnice, rozmícháme ji vidličkou s vývarem a dál postupujeme stejně. Kroupy si uvaříme zvlášť ve vodě do měkka a přidáme je do polévky. Najemno nakrájenou cibuli osmahneme na sádle, přidáme nasekaný česnek a zavaříme do polévky. Pak polévku okořeníme mletým novým kořením a pepřem, drcenou majoránkou a polévkovým kořením. Před podáváním dosolíme. Jaternicovou polévku podáváme s dalamánkem nebo s chlebem.

Játrová polévka s osmaženým chlebíčkem (1909)

14 dkg telecích jater, 4 dkg sádla, 5 dkg zeleniny koření dle udání, kostí asi 60 dkg, sůl, muškátový oříšek, tlučený pepř, 3 krajíčky chleba, 1 dkg másla, jíška: 3 dkg másla, 4 dkg hladké mouky.

Nejlepší jest tato polévka z jater telecích. Dobře je očistíme, zbavíme žilek i blanek a pak rychle ve studené vodě opereme. Pak je umeleme na masovém strojku. Na rendlík dáme kousek sádla, přidáme jemně usekanou mrkev, celer, petržel a pórek. Za stálého míchání necháme zeleninu zrůžověti. Přidáme k ní umletá játra, okořeníme je 4 celými pepři, 2 novými kořeními, půlkou bobkového listu a za stálého míchání dusíme asi čtvrt hodiny. Pak zalijeme potřebným množstvím slabší polévky z kostí a necháme ještě asi půl hodiny povařiti. Upravíme ze 3 dkg jemné mouky zlatavou jíšku, zalijeme ji troškou studené vody, rozmícháme a pak ji přes síto protlačíme do polévky, již necháme ješzě asi čtvrt hodiny povařiti. Pak polévku procedíme přes hrubší zeleninové síto, okořeníme ji špetičkou strouhaného muškátového oříšku, špetičkou tlučeného pepře a podáváme k ní na tenší nudličky nakrájený, na kousky másla do zlatova osmažený chlebíček.

Játrová polévka (a dnes)

120 g vepřových jater, cibule, 100 g kořenové zeleniny, 40 g tuku, 20 g hladké mouky, cca 1,5 l vody, mletý černý pepř, sůl, petrželová nať.

Na tuku zpěníme nadrobno nakrájenou cibuli, přidáme očištěnou, nastrouhaná kořenová zeleninu a osmahneme. K zelenině přidáme na nudle nakrájená játra, podusíme, zaprášíme moukou, zalijeme vodou a vaříme. Do hotové polévky přidáme pepř, sůl a nadrobno nasekanou petrželovou nať.

Ječná polévka (1936)

1/8 kg ječmene vaříme se zeleninou do polévky 2 hodiny, osolíme, všecko dohromady prolisujeme, přidáme kousek čerstvé Domely, trochu mléka a případně dáme do polévkové mísy jeden žloutek, rozkverlaný v troše polévky. Ostatní polévku na to nalijeme. K tomu podáváme na nudličky nakrájenou osmaženou žemli.

Ječná polévka (a dnes)

8 šálků vody, 1/2 šálku ječných krup, 1 nakrájená cibule, 2 stroužky prolisovaného česneku, 450 g čerstvých hub, nakrájených.

Vlijte osm šálků vody do velkého hrnce na polévku. Přidejte kroupy, cibuli, česnek. Vařte na mírném plameni jednu hodinu, až kroupy změknou. Poté přidejte nakrájené houby a vařte ještě dalších 15 minut. Podávejte horké.

Jihočeská rybí polévka (1948)

Očištěnou rybí hlavu a ocas uvaříme v osolené vodě do měkka a vývar procedíme. Z másla a hladké mouky připravíme světlou jíšku a zalijeme ji rybím vývarem. Přidáme najemno nakrájenou kořenovou zeleninu, kari, rajčatový protlak a vše dobře rozšleháme metlou a povaříme. Pak přidáme uvařené nadrobno nakrájené rybí maso, jikry (předem je rozmícháme ve studené vodě, aby se oddělily) a velmi krátce povaříme. Před koncem varu polévku zjemníme smetanou a dochutíme polévkovým kořením. Podáváme posypané osmaženou žemlí a nasekanou petrželkou.

Jihočeská rybí polévka (a dnes)

100 g celeru, 50 g petržele, 50 g mrkve, 100 g másla, předvařený hrách, kousek celého zázvoru, 20 pepřů, 5 rybích hlav, 500 g rybích vnitřností, máslová jíška, sůl.

Zeleninu nastrouháme a prudce osmahneme na másle. Přilijeme 1,5 l vody, přidáme hrst hrachu, koření, cibuli, rybí hlavy a vaříme 30 minut. Polévku přecedíme, zahustíme světlou jíškou, přidáme pokrájené vnitřnosti a ještě 20 minut povaříme.

Jihofrancouzská česnečka (Tourin Toulousain)(1928)

12 stroužků česneku skrájíme, osmažíme na 5 dkg husího sádla, zalejeme vodou, necháme povařit několik minut. Rozbijeme 2 vejce, oddělíme žloutky od bílků, z nichž utlučeme tuhý sníh. Potom odtáhneme polévku s ohně, osolíme, důkladně opepříme, zalejeme 2 žloutky v troše polévky rozkverlanými. V polévkové míse připravíme opékanou housku, polejeme ji polévkou a neseme na stůl.

Jihofrancouzská česnečka (Tourin Toulousain) (a dnes)

1,25 l vody, 40 g bílého chleba, 40 g husího sádla, 6 stroužků česneku, 2 vejce, mletý pepř, sůl, sádlo na osmažení chleba.

Rozetřený česnek zpěníme na husím sádle, zalijeme vodou a několik minut povaříme. Z bílků ušleháme sníh, přidáme ho do polévky a necháme srazit. V malém množství polévky rozkvedláme žloutky, polévku sundáme z plotýnky, vmícháme žloutky, osolíme, opepříme a nalijeme na hranolky chleba, osmaženého na sádle.

Ihned podáváme.

Kapaná polívka (M. D. Rettigová)

Nech rozpálit kus čerstvého másla a nalej na ně tolik vařící slané vody, mnoholi potřebuješ polívky. Pro 2 osoby udělej z jednoho vejce v hrnečku hladké kapání, je-li husté, přilej několik kapek vody a zavař hezky s vysoka a pomalu za ustavičného míchání do vařící vody.

Kapaná polévka (a dnes)

Jeden den se vařilo hovězí maso a více kostí. Druhý den se to dalo opět vařit. Nadrobno nakrájená cibulka se osmažila na trochu loje, vývarem z kostí se zalila, povařila a pak se dělalo kapání.

Kapustová polévka 1 (1930)

Dvě kapusty se očistí, nakrájejí na nudličky, na půl hodiny se ponoří do vařící vody, scedí a ve dvou litrech slané vody se uvaří. Na rendlíku rozškvaří se kousek másla nebo sádla s kouskem jemně nakrájené nebo ustrouhané slaniny, na něm se usmaží trochu nasekané cibulky a mouka do zlatožluta. Zalije se to vodou, ve které se uvařila kapusta, dobře promíchá, okoření utřenou marjánkou, pepřem a zázvorem. Připojí se kapusta a vše se ještě dobře provaří. Může se přidati i polévkové koření.

Kapustová polévka 2 (1930)

Očištěnou kapustu nakrájíme na malé čtverečky, mrkev na nudličky, vsypeme do vývaru a vaříme. Zhruba za deset minut zavaříme těstoviny a uvaříme doměkka. Polévku z kapusty osolíme, posypeme nasekanou petrželkou a podáváme na stůl.

Kapustová polévka (a dnes)

Oříšek másla, 50 g jater, 1/4 růžice kapusty, 1 a 1/4 litru vody, mletý pepř, sůl, 1 stroužek česneku, jíška ze 2 lžic másla a 2 lžic hladké mouky.

Na kousku másla udusíme očištěná a seškrábaná játra a přidáme na nudličky nakrájenou kapustu. Po chvíli zalijeme vše horkou vodou, vaříme, zasmažíme máslovou jíškou, osolíme, opepříme a kdo rád, dá utřený stroužek česneku. Na talíři doplníme knedlíčky z hříbků.

Kmínová polévka (1930)

Udělá se světlehnědá řídká jíška, zalije se procezenou vodou nebo odvarem, ve které se vařil kmín, a hodně se dá povařiti. Do této polévky se mohou se zavařiti moučné noky nebo těstoviny.

Kmínová polévka (1948)

Tmavou jíšku zalijeme osolenou vodou, necháme půl hodiny povařit s tlučeným kmínem. Do hotové se zakverlá žloutek nebo lžíce sojové mouky.

Podáváme s osmaženým chlebíčkem.

Kmínová polévka (a dnes)

1 lžíce celého kmínu, 1 cibule, 1 lžíce hladké mouky, špetka mletého pepře, 1 kostka slepičího bujónu, 1 vejce, trochu oleje, sůl, zelená petrželka.

Na troše oleje krátce orestujeme kmín. Přisypeme pokrájenou cibuli, a jakmile zesklovatí, přidáme mouku. Za stálého míchání připravíme růžovou zásmažku. Zalijeme studenou vodou (1–1,5 l), rozmícháme, přidáme bujón, pepř, trochu osolíme a vaříme 20 minut. Pak polévku přecedíme. Znovu přivedeme k varu a vmícháme rozšlehané vejce. Necháme přejít varem, než se vejce srazí. Podle potřeby dochutíme solí a vmícháme posekanou zelenou petrželku.

Koroptví polévka (1938)

Na kousek másla dáme rozkrájený celer, mrkev, cibuli a petržel a dvě nasolené koroptve prsíčky dolů a přidáme k tomu kousek jater, neb vnitřnosti z drůbeže a vše do hněda udusíme. Maso z koroptvích prsíček okrájíme a rozdělíme je na lístky, ostatní i s drůbežími vnitřnostmi a játry utlučeme v hmoždíři, na zeleninu v kastrole nalijeme asi půldruhého litru vývaru z celeru a petržele, to roztlučené do toho hodíme a necháme to hodinu povařiti. Polévku takto vzniklou necháme vychladnouti, dáme do ní rozšlehaný bílek, zase ji přivedeme do varu a pak ji přes ubrousek procedíme, nalijeme na lístky masa a servírujeme k ní osmaženou žemli. Polévka se vaří ze starých koroptví, ale tyto musí býti čerstvé, den či dva před tím střelené. Ze „zamřených“ není chutná.

Koroptví polévka (a dnes)

2 očištěné koroptve, 2 l vody, 1 mrkev, 1 petržel, kousek celeru, 1 cibuli, asi 2 dkg soli, 1 lžíci nasekané petrželky, 40 g rýže na zavářku.

Očištěné a pečlivě omyté koroptve a nakrájenou kořenovou zeleninu uvaříme ve slané vodě doměkka. Podle potřeby doléváme vařící vodou, abychom měli 2 l polévky. Měkkou zvěřinu vyjmeme, zbavíme ji kostí, nakrájíme nadrobno a dáme zpět do polévky. Výbornou zavářkou jsou rýže nebo krupicové noky. Nakonec přidáme rozšlehané vajíčko. Na talířích sypeme zelenou petrželkou.

Královská polévka (1913)

1 kg hovězího masa tzv. holé žebro, 1 slepice, 12 dkg hovězích jater, 2 husí drůbky, 1 cibule, 1 celer, 1 petržel, 2 mrkve, několik hřibů a smržů, 2 lžíce soli, máslo, mouka, petrželová nať, květák, chřest, 4 žloutky, 12 litrový hrnec.

Jako vložka se podává „puding“: 40 dkg žemliček, 14 dkg másla, 6 vajec, petrželky, muškátového květu, sůl.

Hovězí nakrájíme na menší kousky, slepici a všechny další přísady očistíme a opláchneme a vložíme do hrnce a zalijeme studenou vodou a pomalu přikryté vaříme. Do druhého menšího hrnku se dá másla asi jako slepičí vejce a vrchovatá lžíce mouky a lžička jemně sekané petrželky a nechá se to zpěnit. Pak se na to nalije něco hovězí polévky a nechá dlouho pomalu vařit, aby se moučná chuť ztratila. V jiném hrníčku se uvaří kousek květáku a chřestu a spolu pokrájenými husími drůbky a hovězími játry se spolu s čtyřmi žloutky se vše vlije do přecezené polévky. Kůry zbavené žemličky se ovlhčí mlékem. Másla se tře do pěny s polovinou žemliček, přidá se 6 žloutků, sůl, muškátový květ, nasekaná zelená petrželka a tře se dohusta. Pak se připojí zlehka sníh z bílků spolu s druhou polovinou žemliček. Směs se dá do máslem vymazané a strouhankou vysypané formy a v páře asi l hodinu vaří. Po vychladnutí je nakrájí na menší kousky, které se dávají do polévky na talíř.

Královská polévka (a dnes)

50 dkg hovězího masa, 50 dkg slepice, 1 cibule, 1 strouček česneku, celý pepř, nové koření, bobkový list, kmín, sůl, pórek, mrkev, petržel, celer, růžičková kapusta, 3 morkové kosti, polévkové koření, zelená petrželka.

Hovězí maso s cibulí, česnekem, pepřem, novým kořením, bobkovým listem a kmínem vaříme ve slané vodě do poloměkka. Přidáme slepici a vaříme do změknutí. Na tuku osmahneme pokrájenou zeleninu, zalejeme vývarem a krátce povaříme. Přidáme pokrájené maso. V rozpálené troubě necháme 5 minut na pekáčku morkové kosti. Morek nakrájíme na kousky, nakrájíme na kolečka a vložíme do polévky. Dochutíme solí, polévkovým kořením a zelenou petrželkou.

Kroupová polévka (1897)

Čtvrt litru přebraných a opraných prostředních krup se uvaří ve vodě s máslem, přilije hovězí polévky, procedí se, přidají se rozkvedlané jeden až dva žloutky a vše se nalije na smaženou housku. Někde nechávají uvařené kroupy i v polévce.

Kroupová polévka (1936)

Rozpočet pro 5 osob: 4 dkg velkých krup, 4 dkg másla, 4 dkg mouky, 8 dkg zeleniny, sůl, 1 dkg másla, 2 čerstvé hříbečky neb 1/2 dkg suchých hříbků, 3 zrnka tlučeného pepře, 1/16 l mléka, 1 žloutek.

Přebrané velké kroupy utlučeme, dáme do kamenné nádoby, zalijeme studenou vodou a necháme je zvolna přijíti do varu; pak je uvaříme do měkka. Měkké kroupy sítem prolisujeme. Z másla a mouky si připravíme světležlutou jíšku, zamícháme do ní prolisované kroupy, načež ji zředíme polévkou ze zeleniny a polévku dobře povaříme. Pak přidáme do ní na másle udušené, nakrájené hříbky neb suché hříbky v mléce povařené a usekané a polévku povaříme ještě chvíli. Před podáváním přidáme do ní tlučený pepř a sekanou zel. Petrželku. Též můžeme přilíti do polévky v mléce umíchaný žloutek.

Kroupová polévka (1940)

1/2 litru ovarového vývaru, 25 dkg kořenové zeleniny (mrkev, petržel, celer), 1 větší cibule, 6 dkg krup, česnek, sůl, mletý pepř, majoránka.

Do ovarového vývaru zbaveného tuku přidáme na hrubší nudličky nakrájenou nebo nastrouhanou zeleninu, jemně nakrájenou cibuli a povaříme. Když je zelenina měkká, přidáme zvlášť doměkka uvařené kroupy. Polévku dochutíme česnekem utřeným se solí, pepřem a majoránkou.

Kroupová polévka s houbami (1945)

4 lžíce trhaných krupek, hrstka sušených hub, lžíce solených hub, kmín, cibule, zelená petržel, 3 dkg tuku, lžíce mouky, lžíce rajského protlaku, pórek, 1 1/2 l vody.

Oprané krupky vaříte v osolené vodě. Sušené, předem namočené houby odusíte na tuku, v němž jste zpěnili cibuli a petržel, přidáte kmín. Vysmahlé houby zaprášíte moukou, zasmahnete, přidáte rajský protlak, podlijete, povaříte a vše přidáte ke kroupám. Před dovařením polévky přihodíte pórek pokrájený na kolečka. V létě dáváte do polévky jakékoliv houby čerstvé; zvláště dobré jsou křemenáče. Houby též předem odusíte na cibulce zpěněné v tuku. Místo protlaku dáte k houbám dusit 2–3 rajčata.

Kroupová polévka s houbami (a dnes)

100 g trhaných krup, 1 kg hříbků nebo jiných hub (lišky, křemenáče), 30 g tuku, 1 cibulka, zelená petrželka, sůl, kmín, lžíce hladké mouky.

Kroupy spaříme vařící vodou a pak je dáme vařit do osolené vody. Houby pokrájíme, na tuku zpěníme nakrájenou cibuli se zelenou petrželkou, přidáme houby a kmín a podusíme je. Vysmahlé houby zaprášíme moukou a přidáme vařit do kroupové polévky.

Krupovka – kroupová polívka (M. D. Rettigová)

Nech pro 12 osob vařit 1/4 kila pěkných, tak nazvaných švábských nebo perlových krup, musí se však dáti pozor, aby se nepřipálily; když jsou měkké, dají se do jiného hrnku, a k nim 5 dkg nového másla, pak se utřou a dobře rozmíchají, naleje se na ně 2 litry (6 žejdlíků) hovězí polívky, dobře se to rozmíchá, skrze dršlák (cedník) nebo sejtko procedí a okoření květem: může se buď jen tak nechat, nebo se v jiném hrnku rozdělá asi 6 žloutků s trochou vlažné polívky, a s tím se to předešlé zakloktá (zakverluje); také se může místo polívky na rozmíchání těch žloutků vzít trochu vařené vychladlé smetany, to přijde na chuť, jak to kdo má raději. Tato krupovka podává se v kávových šálkách při večerních společnostech, v bálech, anebo též při večeřích, k čemuž se též na čtvrtky rozkrájený citron připojí. Má-li přijíti k obědu na stůl, může se aspoň třetina krup v ní nechati.

Krupovka (19. století)

Pro 12 osob vezměme 1/4 kila pěkných, tak zvaných perlových krup, kteréž se vyperou a dají se do hrnku se studenou říčnou vodou vařit, při čemž třeba o to dbáti, aby se nepřipálily. Když jsou měkké, dají se do jiného hrnku, přidá se k nim 5–6 dkg nového másla, pak je utřeme a dobře rozmícháme, načež se nalije na ně dva litry dobré hovězí polévky, dobře se to rozmíchá, procedí a okoření květem. Krupovku můžeme již jen tak nechat anebo rozděláme v jiné nádobě 6 žloutků s trochou vlažné polévky (neb dle chuti i vařené vychladlé smetany) a s krupovkou to rozkloktáme.

Krupovka (gerštlová) (ze staropražské kuchyně z 19. století)

100 g krupek, 2 žloutky, 1 dl mléka, muškátový květ, sůl.

Oprané krupky vaříme v osolené vodě nebo ve vývaru. Když jsou krupky měkké, okořeníme muškátovým květem a zlepšíme žloutky rozmíchanými v troše mléka.

Krupovka (Gerstel – crème ď orge, 1884)

Má-li býti tato polívka jak náleží zdařená, pěkně bílá a chutná, musí se velmi pozorně upravovati. Nádoba pro ni ať jest zvláště čistá, nikdy však ne plechová, s nížto cín jest již setřen, ani železná s porušeným emailem, poněvadž v takových krupovka při vaření zmodrá. Dále musí se na ni upotřebiti silné polívky z hovězího masa s přídavkem telecího bez kostí a i slepice. V kuchyních panských dávají na krupovku, má-li být hodně silná, na 5 litrů vody asi kilo hovězího masa, l 1/2 kila telecího bez kostí a jednu slepici. Při vařeni musí se velmi pozorné odpěňovati, pak nechá dobře ustáti, a potom procedí skrz ubrousek. Na to se hrnek, v němž se maso vařilo, jakož i toto se všeho šumu opláchne, a pak procezená polívka opět na ně vleje a nechá dále vařiti, při čemž se do toho přidá jemných perlových kroupek tolik, aby polívka asi po 3hodinném, velmi zvolném vaření byla pěkně šlemovitá k. p. na 14 decilitrů polívky asi 140 g krup. Vařiti se musí zvláště velmi zvolna, aby polívka se nezkalila, a všeliká pěna, jestli jaká se ještě ukáže, hned sebrati. I také z té příčiny vaří se zvolna, poněvadž kroupy prudkým vařením ztvrdnou a nešlemují, na čemž při této polívce zvláště záleží. Když maso změklo, musí se vyndati, aby se nepřevařilo a polívku nezkalilo. Ku konci vaření, t. j. asi za 2 hodiny, přidá se potřebná zelenina, totiž: kousek celeru, mrkve, petržele, malý kousek cibule a póru a nechá pak dovařit. Potom se s ohně vezme, a když se zelenina z ní vyndala, nechá pak ustáti, načež pěna i tuk se sebere, a polívka teprv skrz husté žíněné sítko prožene.

Je-li příliš hustá, přidá se do ní čisté silné polívky, nejlépe z drůbeže, a pak dle potřeby přisolí.

Tato a podobná polívka podává se v šálkách při tanečních zábavách a večerních společnostech, k ní pak dávají se také topinky ze žemličky na talířkách zvlášť, nebo na čtvrtky krájený citron.

Má-li býti k obědu, ponechává se v ní něco krup, a naleje pak do polívkové mísy na úhledně pokrájené vařené kuřátko nebo slepici. Stará slepice je tvrdá a někdy i nechutná, a proto musí se pro hostinu vzíti vždy mladá.

Také může se zahustiti trochem dobré, husté sladké smetany, a je-li k obědu, dají se do ní knedlíčky ze sekaniny z drůbeže v hovězí polívce zvlášť uvařené, ale musí se na to udělati polívka řidší než na obyčejnou krupovku.

Dají-li se knedlíčky ze sekaniny z drůbeže s račím máslem, a na 1/4 hodiny, než se dá polívka na stůl, v čisté hovězí polívce se povaří, pak do polívkové mísy vloží a k nim přidá trochu sekaného kerblíku (nebo zelené petržele) a vyloupané račí ocásky, a pak račím máslem zakloktaná (legirovaná) krupovka na to vleje – jest to tak zvaná Crême ďorge à la Beauharnais.

Nebo se do ní místo knedlíčků dá krém z vajec a pak se jmenuje Crême ďorge à la royale.

Nebo se do ní mohou dáti jen z raků vyloupané ocásky a klepýtka a trochu račího másla, a tak dle chuti ještě podobně může se měniti.

Takto upravují se krupovky pro hostiny a zvláštní příležitosti; pro churavé a nemocné musí se upraviti jinak, a sice: Kroupy namočí se den před potřebou a potom v hovězí nebo slepičí polívce (bez zeleniny) hodně do měkka uvaří, načež se skrz husté sítko procedí, ale nesmí se nikdy při cezení vařečkou napomáhati, nýbrž nechá jen zcela volně protéci, poněvadž, byť byly kroupy sebe déle vařeny, přece jejich tkanina buničná nezměkne a mohla by pak vnitřnosti nemocného obtěžovati.

Takto upravuje se pro nemocné; lépe však než kroupy hodí se pro ně na polívku rýže nebo tapioka – úprava jest tatáž jako z krup.

Kroupy, jež po cezení krupovky zbyly, mohou se upotřebiti takto: Vmíchá se totiž do nich dle chuti dobrého nového másla, trochu květu, a vleje na ně hovězí polívka, a podá zase jako polívka v jiný den.

Krupovka 1 (1904)

Uvař koflík perlových krupek. Když jsou měkké, dej do jiného hrnku; přidej k nim kousek nového másla a dobře to rozmíchej. Pak na to nalej dva kvarty horké hovězí polévky, opět to rozmíchej, skrze sejto protlač a květem okořeň. Rozkloktej v jiném hrnku šest žloutků s trochem vlažné polévky, vlej to do vařící polévky, odstav a zase rozkloktej a podávej v kávových koflících.

Krupovka 2 (1904)

Vezmi žejdlík (1/3 l) krupice, vraž do ní 3 vejce, smíchej to a mni v rukou, až to zhoustne a tvoří se kousky. Pak naházej to do vařící polévky a míchej touto stále, zavař trochu ještě.

Krupovka 1 (a dnes)

80 g krup, 1,5 l vody, sůl, 1–2 kostky masoxu, 125 ml sladké smetany, 30 g másla, špetka muškátového květu, petrželka, citrón.

Kroupy přebereme a dvakrát propláchneme. Pak je uvaříme ve slané vodě doměkka, prolisujeme je cedníkem a dolijeme vyvařenou vodu. Přidáme kostky masoxu. Máme-li k dispozici vývar z kostí nebo z hovězího masa, dolijeme objem místo vodou trochou vývaru. Nakonec před podáním vmícháme do horké polévky čerstvé žloutky rozmíchané ve smetaně, přidáme kousek másla, okořeníme květem a rozsekanou petrželkou a přikápneme citrónovou šťávu podle chuti. Podáváme jako bujón v šálcích. Do každého položíme na dno tenký plátek citrónu.

Krupovka 2 (a dnes)

4 lžíce krup nebo krupek, sůl, 8 dkg zeleniny, špetka květu, 2 lžíce másla, 1 žloutek.

Upravíme kroupy nebo krupky (4 vrchovaté lžíce) podle předpisu o závarkách.

Vaříme je ve slané vodě tak dlouho, až se rozvařují. Rozmíchají se vařečkou a dají se po částech do cedníku, kde se prolévají buď procezenou hovězí polévkou, nebo odvarem polévkové zeleniny, při čemž se jimi míchá a protlačují se, aby polévka byla hustá. Procezená polévka se podle potřeby přisolí a okoření troškou květu.

Použilo-li se odvaru zeleniny, přidá se kousek (2 lžíce) másla a rozkvedlaný žloutek. Pro nemocné střevním katarem se nepřidá koření ani omastek.

Krupovka s vejci (1904)

Vraž do hrnce 3 vece, přimíchej k tomu 2 přehršle drobečků z housky, přidej trochu soli a květu, a pak nalij na to vařící polévku hovězí, svař to ještě a uprav.

Krupovka s vejci (a dnes)

Rozpočet pro 5 osob: 7 dkg perlových krup, sůl, 2 dkg másla, na špičku nože tlučeného květu, 1/8 l sladké smetany, 2 žloutky, 1,25 l hovězí polévky, 1 citron.

Pěkné perlové kroupy přebereme, dáme je do kamenného hrnce, zalijeme je studenou vodou, osolíme a uvaříme do měkka. Poté do krup přidáme máslo, na špičku nože květu a dobře je umícháme. Vzniklou kaši zalijeme dobrou čistou hovězí polévkou a žíněným sítem kroupy prolisujeme. V jiné nádobě umícháme ve smetaně žloutky a stále míchajíce přilijeme kroupovou polévku. Takto upravenou polévku podáváme v šálcích s citronem na kolečka nakrájeným uzdravujícím se, nebo se podává večer při domácích hostinách.

Květáková polévka (1910)

1 1/2 litru vody, malý květák, lžíce omastku, mouky, špetku květu, malý hrneček sladkého mléka, žloutek, 2 dkg soli.

Květák (karfiol) se na drobné růžičky rozebere a nechá vařiti. Na másle neb umělém tuku se udělá bledá jíška, která se zalije polévkou, přidá se trochu květu a nechá povařiti. Po vaření se procedí na květák. Do smetany nebo mléka se rozkvedlá 1 žloutek, vlije se do ní a odstaví.

Tímtéž způsobem se vaří polévka chřestová (šparglová).

Květáková polévka (1930)

Dobře vyčištěný a vypraný květák (karfiol) rozebere se na jednotlivé růžičky a nechá se asi půlhodiny máčeti ve studené vodě. V čerstvé vodě se vypere, vloží do 2 litrů osolené vařící vody a dá se vařiti, až je měkký. Kousek másla se rozpustí, zasype moukou, nechá zpěniti a zalije vodou, ve které se uvařil květák, nebo odvarem z kostí či zeleniny a dá se dobře povařiti. Květák připojí se k vařící polévce a mohou se také přidati dušené čerstvé houby a usekaná zelená petržel. K tomu se dává osmažená, na nudličky nakrájená houska. Komu libo, může chřestovou polévku zakloktati vajíčkem s kouskem másla dobře rozmíchaným.

Květáková polévka (1947)

1 střední květák, 1 lžíce tuku a 2 lžíce mouky, sůl, zelená petržel.

Uděláme bledou jíšku, zalijeme ji vodou, osolíme, a když voda vře, přidáme na růžičky rozebraný, předem očištěný a opraný květák. Vaříme 15–20 minut a zlepšíme zeleným kořením.

Květáková polévka (a dnes)

200 g květáku, vodu, 30 g másla, 30 g hladké mouky, 1/4 l mléka, 1 žloutek, 100 g strouhaného sýra, sůl, muškátový květ, petrželku.

Květák rozebereme na růžičky a uvaříme ve slané vodě. Zahustíme světlou jíškou a zlepšíme mlékem a žloutkem. Kořeníme muškátovým květem a petrželkou. Na talíře rozdělíme strouhaný sýr, zalijeme polévkou a podáváme.

Kyselá mléčná polévka (1930)

Mléko dle potřeby se ohřeje, přidá se do něho přiměřené množství mouky a žloutků. Zatím se usmaží na másle houska, do mléka se nakape několik kapek octa nebo citronové šťávy, nalije na housku a nese na stůl.

Kyselá polévka (1948)

Syrové oloupané brambory pokrájíme na kostky, dáme vařit s trochou tlučeného kmínu. Když jsou na polovinu ovařeny, zalijeme je mlékem, ve kterém jsme rozmíchali mouku a dobře povaříme. Před podáváním zamícháme lžíci octa. Místo mléka čerstvého se může přidat mléko kyselé, pak se nepřidává ocet.

Kyselá polévka (a dnes)

2 l kyselého mléka, 1/3 l vody, 3 střední brambory, 1/4 l smetany, 2 polévkové lžíce hladké mouky, sůl, kmín.

V hrnci v teplé místnosti necháme zkysnout čerstvé mléko (nikoliv trvanlivé!). Optimální doba kysání je 2,5–3 dny. Zkysané mléko dáme na mírně teplou plotýnku a necháme v hrnci srazit a ztvarohovatět. Ve vodě se solí a kmínem uvaříme doměkka na kostičky nakrájené brambory. Jakmile brambory změknou, přilijeme k nim do vroucí vody ztvarohovatělé mléko a vše přivedeme do mírného varu. Mezitím si v hrnku namočíme mouku ve smetaně či šlehačce, maličko rozmícháme, ale ponecháme i trochu moučné žmolky, které v polévce vytvoří chutné nakyslé nočky. Jakmile se brambory s kyselým mlékem začnou vařit, vlijeme k nim smetanu s moukou a vše znovu přivedeme do varu. Mícháme ode dna, aby se polévka nepřipálila. Míchání však provádět opatrně, aby se minimálně rozpustily tvarohové kousky, které jsou v polévce spolu s moučnými nočky velice lahodné. Polévku nakonec pouze dochutíme solí.

Pokud mléko bylo málo kyselé, nebude polévka tak výrazná a doporučujeme místo sladké smetany použít smetanu kysanou. Naopak při hodně kyselém mléce je lepší použít šlehačku.

Kyselo (19. století)

Je to polévka z chlebového kvásku, rozšířená zejména v Podkrkonoší. Základem je chlebový kvásek, nejlépe z tmavé žitné mouky. Při přípravě polévky se kvásek rozmíchá ve vlažné vodě tak, aby nezůstaly žmolky. Polévka se připravuje nejlépe z houbového vývaru (houby v polévce ponecháme), do kterého se rozmíchaný kvásek vlije, dochutí se osmaženou cibulkou, případně kmínem. Do bohatšího kysela se před podáváním vkládají na másle míchaná vajíčka, případně se polévka doladí smetanou. Povrch polévky vylepšíme lžící škvařeného másla. Výsledná hustota polévky by měla být zhruba jako u kulajdy. Kyselo lze připravit i s přídavkem mléka. „Krkonošské kyselo“ je možno zařadit do starodávné skupiny kvašených pokrmů, které vyráběl člověk již v pravěku a které v současné době ze západní Evropy vymizely, ale udržely se na Balkáně a východní Evropě. V Polsku je tato polévka považována za specialitu polské regionální kuchyně a nazývá se żur, jméno však pochází z německého slova sur, dnes sauer = kyselý. Základem krkonošského kysela je kvas, těsto ze žitné mouky, které v dřívějších dobách zůstávalo od pečení chleba. Pro přípravu kysela byl vyhrazen hrnec „kyselák“ či „kvasák“, v němž v teple dozrával kvásek. Hospodyně z něj odebírala polovinu na přípravu polévky a doplňovala převařenou vodu a tmavou žitnou mouku. Kvas neboli "příčina" nebo "záděl" schovávaly hospodyňky v uvedeném hliněném hrnci blízko u kamen. Příjemná navinulá chuť polévky pochází od chlebového kvasu, kterého základem jsou střevní flóře velmi prospěšné bakterie mléčného kysání, nikoliv alkoholového kvašení. Čím je kvas starší tím je kyselejší. V dnešní době bývá často problém koupit kvásek, ale na druhé straně je teď dostupná žitná mouka, takže některé recepty se s tím vypořádávají jeho vlastní přípravou.

Kyselo (1942)

Do vody dejte sůl, kmín a čerstvé nebo sušené houby, jakož i kousek margarinu, asi jako lískový ořech. Nechte vařiti, potom rozmíchejte chlebový kvásek s mlékem, zavařte do polévky za stálého míchání, aby se neutvořily knedlíčky, nechte přejíti var a nalijte do mísy na oloupané brambory. Kdo může, zlepší tuto polévku žloutkem a kyselým mlékem, ale jde to i bez nich. Je-li málo kyselá, může se přikápnouti trochu octa. Příprava kvásku: Z vody, 1 dkg droždí a žitné mouky udělejte v hrnečku řídké těsto a nechte zkynouti. Do druhé dne zkysne. Potom vezměte na polévku, ale hrneček nevymývejte. Přikryjte jej papírem a postavte o spíže. Když příště chcete vařiti kyselo, rozmícháte přischlé těstíčko vlažnou vodou, přidáte mouky a kvásek se znovu zvedne.

Kyselo (a dnes)

1/2 kg kvásku, 1 1/2 l vody, hrst sušených hub, kmín, sůl, brambory, míchaná vejce.

Kvásek necháme v teple kynout. Přidáme vodu, kmín a na mírném ohni necháme přejít varem. Dle potřeby přecedíme. Houby se solí a kmínem uvaříme zvlášť. (Houby nemusí být). Do hotové polévky dáme kousky předem uvařených brambor a předem usmažená míchaná vejce.

Ledvinková polévka (Nierensuppe) (18. století)

2 litry dobrého vývaru, 1 nebo 2 telecí ledviny, 2 nebo 3 šalotky, 2 lžíce mouky, smíšené bylinky, 2 nebo 3 lžíce mléka a nakrájená smažená houska.

Telecí ledvinky nakrájíme na plátky, spaříme je vroucí vodou a dusíme na másle s rozsekanými šalotkami, bylinkami, solí a s pepřem. Když poněkud zhnědli, zasypeme je moukou a necháme ji zhnědnout za stálého míchání. Vložíme ledvinky do horkého vývaru a necháme vařit asi půl hodiny. Před podáváním rozkloktáme žloutky s trochou teplého mléka a přimísíme do polévky. Podáváme s houskou osmaženou na másle.

Ledvinková polévka (1948)

Hovězí nebo vepřové ledvinky po délce rozkrojíme a spaříme vřelou vodou, ve které je necháme asi čtvrt hodiny. Pak je vyndáme, zbavíme kůžičky a pokrájíme na malé nudličky. Na omastek dáme zpěnit cibuli, přidáme ledvinky a dusíme čtvrt hodiny doměkka. Měkké zaprášíme moukou a necháme přiklopené tak dlouho, dokud moukou nezmazovatí. Pak zalijeme odvarem z kostí nebo vodou, přidáme tlučený kmín, majoránku. Vše necháme ještě pět minut povařit. Osolíme teprve, když neseme na stůl.

Podává se s osmaženými kostečkami žemle. Ledvinková polévka je hotová za dvacet minut. Dle toho se musí začít i s její přípravou. Delším stáním ledvinky tvrdnou a polévka ztrácí na chuti kvalitě. Z těchto důvodů připravujeme ledvinkovou polévku jen ve dnech, kdy rodina zasedá najednou k obědu nebo večeři.

Ledvinková polévka (a dnes)

Vepřové ledvinky, 1 rohlík, sůl, máslo, cibule, kmín, sádlo, mletý pepř, hladká mouka, mletá sladká paprika.

Ledvinky dobře omyjeme, odblaníme, zbavíme žlučovodů a nakrájíme na nudličky. Cibuli oloupeme a drobně pokrájíme. Na sádle zpěníme cibuli, přidáme nudličky ledvinek a vše osmahneme. Poté podlijeme vodou, přidáme kmín a vaříme doměkka.

Z másla a mouky připravíme jíšku, zaprášíme ji mletou paprikou a tou polévku zahustíme. Opepříme a hotovou polévku osolíme. Rohlík nakrájíme na malé kostičky a na rozpáleném oleji osmažíme dozlatova. Nasypeme do ledvinkové polévky a podáváme.

Malinová polévka (1930)

1 l malin, 30 dkg cukru, šťáva z půlky citronu, 0,25 l bílého vína.

Dvě třetiny malin prolisujeme přes síto, zasypeme je 10 dkg cukru, přidáme citrónovou šťávu, bílé víno a necháme v lednici půl hodiny odstát. Vodu povaříme se zbývajícím cukrem asi 5 minut. Necháme vychladnout, nalijeme na maliny a promícháme. Přidáme zbytek malin.

Vychlazenou polévku podáváme s piškoty.

Malinová polévka (a dnes)

20 dkg čerstvých malin, 1 dl medu, 0,5 dl smetany, 1 svazek meduňky. 1 dl červeného vína.

Maliny vložíme do nádoby a zalijeme je malým množstvím červeného vína. Ochutíme medem a přikápneme několik kapek smetany. Do směsi natrháme lístky meduňky a přilijeme malé množství vody. Vše rozmixujeme tyčovým mixérem. Pokud bude směs příliš hustá, můžeme ji rozředit přidáním trošky vína. Hotovou polévku přecedíme přes cedník s drobnými otvory. Před podáváním ozdobíme lístky meduňky a malinami.

Meruňková polévka (1930)

40 dkg meruněk, 1 l vody, 1 citron, 3 dkg škrobové moučky, 0,25 l bílého vína, vanilkový cukr.

Meruňky vhodíme na chvilku do vroucí vody a poté oloupeme. Vypeckujeme je, nakrájíme na menší kousky a zakapeme citronem. Mezitím svaříme vodu se škrobem a cukrem a vmícháme vychlazené bílé víno. Přidáme meruňky a vše ochutíme vanilkovým cukrem. Pokud podáváme polévku dětem, nahradíme víno moštem, nebo jablečnou šťávou.

Meruňková polévka studená (a dnes)

600 g tvrdých meruněk, 75 ml (3/8 l) bílého vína, 375 ml (3/8 l) meruňkového nektaru nebo džusu, 30 g Solamylu, 80 g cukru, 1 balíček vanilínového cukru, 1 celá skořice, trochu citronové šťávy.

Meruňky opereme, rozpůlíme, vypeckujeme a na chvíli dáme do vroucí vody. Prudce zchladíme, stáhneme slupku a nakrájíme na měsíčky. Bílé víno smícháme s meruňkovým nektarem. Odebereme 100 ml tekutiny, ve které dobře rozpustíme Solamyl. Do zbylé tekutiny přidáme cukr, vanilínový cukr a skořici a dáme vařit. Rozmíchaný Solamyl přilijeme do vařící se směsi. Přidáme meruňky a za stálého míchání necháme zhoustnout (asi 5 minut). Polévku dochutíme citronovou šťávou a necháme vychladnout.

Mozečková polévka (staročeská kuchyně)

10–15 dkg mozečku, 2 dkg cibule, 3−4 dkg omastku, 5 dkg zeleniny, sůl, 1 žloutek, 3 dkg mouky.

Mozeček 10–15 dkg pro 4 osoby se vypere a vnoří do teplé vody. Poté se z vody vyjme a sloupne se s něho pokožka i žilky. Nyní se rozseká cibulka a nechá se v másle do žluta usmažiti, mozeček se na ní vloží, dusí se a zalije odvarem zeleniny, zahuštěným bledou jíškou. Než se nese na stůl, přidá se jeden žloutek.

Mozečková polévka (1904)

Vezme se mozek telecí, očistí se v horké vodě, rozseká se s petruželí zelenou a dusí v másle, pak se přidá 7 dkg (4 loty) čištěné rýže, na to nalije se polévka hovězí a svaří se to i s mozkem, až to zhoustne, pak se to promíchá skrze síto, přidají se k tomu dvě pinty (2 l) polévky, lot (2 dkg) másla, trochu květu a šafránu, zavaří se ještě jednou a pak se polévka nalije na housky smažené. Lze také přidati ještě při nalití dva žloutky.

Mozečková polévka bílá (a dnes)

150 g vepřového mozečku, 100 g sádla, vývar z masa a drobů, hladká mouka, sůl mletý muškátový květ, drcený kmín, 2 dl mléka, mletý pepř, vegeta, houska na nudličky nakrájená a osmažená.

Odblaněný mozeček nasekáme a podusíme na části sádla spolu s drceným kmínem (asi polovinu). Ze zbylého sádla a hladké mouky připravíme světlou jíšku, zalijeme ji prochladlým vývarem z masa drobů a kořenové zeleniny, dobře rozšleháme a necháme povařit. Přidáme koření, mléko a podušený mozeček. Necháme přejit varem a podle potřeby dochutíme vegetou. Jako vložku podáme na nudličky nakrájenou a opraženou housku.

Mrkvová polévka (1930)

Mrkev nakrájí se na nudličky, nebo se nakrouhá, dusí s usekanou petrželí na omastku, osolí se, opepří, a když jest měkká, prolisuje se sítem. K prolisované mrkvové kaši přimíchá se světlá jíška, zalije se odvarem ze zeleniny nebo kostí a dá se ještě půl hodiny zvolna vařiti. Přidá se k ní dušená rýže nebo osmažená houska, případně chléb.

Mrkvová polévka (1940)

1 cibule střední velikosti nadrobno krájená, 1/2 kg mrkví očištěných a postrouhaných, 1 polévková lžíce nadrobno posekané petrželky, 1 kávová lžička cukru, 1 kostka kuřecího vývaru (nebo podle chuti s jinou příchutí), sůl, pepř.

Rozpusťte v hrníčku máslo a přidejte postrouhanou mrkev a pokrájenou cibuli. Nechte vše asi 5 minut podusit. Přidejte náležité množství vody a kostku s vývarem. Na mírném ohni nechte vše asi 1/2 hodiny povařit. Nakonec přidejte petržel, sůl, pepř a lžičku cukru.

Mrkvová polévka (a dnes)

Mrkev je falickým symbolem, často se užívá pro podporu potence, napomáhá také početí a zvyšuje libido.

1 kg očištěné mrkve, 4 dl bílého vína, 1 lžíce másla, sůl, skořice a cukr podle chuti, 1/4 hrnku datlí, 1/4 hrnku rozinek, cukr na ozdobení.

Nejprve uvařte mrkev, kterou poté rozmixujte nebo utlučte v hmoždíři. Vraťte mrkev do hrnce, přidejte máslo, bílé víno a potom také sůl, skořici a cukr. Nastrouhejte datle a spolu s rozinkami je také přidejte do polévky. Lehce povařte. Polévku nalijte do misek a podávejte posypanou cukrem.

Mrkvová polévka s kari (a dnes)

500 g mrkve, 1 cibuli, 2 lžíce kari, bobkový list, špetka mletého chilli, pepř, skořice, koriandr, hřebíček, 1 dl zakysané smetany, 1 lžíci polohrubé mouky, sůl, petržel nebo pažitku.

Cibulku zpěňte na oleji a dejte na to hrubě nastrouhanou mrkev, osmahněte spolu s kořením. Zalijte to litrem vody nebo kuřecím vývarem a osolte a potom teprve mrkev uvařte doměkka. Nakonec zahustěte smetanou s rozmíchanou moukou. Nechte pomalu zhoustnout. Na konci přidejte pažitku nebo petržel.

Myslivecká polívka, jak se dělati má (17.–18. století)

Rozkrájej domácí chléb a nasyp ho do mísy. Potom vezmi kousek pečínky, buď telecí, skopový aneb od zvěřiny, dobře posekej a nasyp mezi ten chléb. Dej vždy vrstvu chleba, potom masa a potom zase chleba, a to tak dlouho, až bude mísa plná. Polej to horkým přepouštěným máslem, aby se všechno dobře namočilo, přidej pepř.

Myslivecká hříbková polévka (1940)

5 dkg slaniny, 1 cibuli, 0,25 kg hříbků, 5 dkg hladké mouky, vývar nebo masox, 1 dl smetany, sůl a pepř, cukr, petržel, 1 dl bílého vína, olej.

Na tuku zpěníme cibuli a slaninu, přidáme nakrájené hříbky a podusíme. Zaprášíme moukou, osmahneme a po částech rozmícháme s litrem studeného vývaru. Povaříme asi 20 minut na mírném ohni za občasného míchání. Zjemníme smetanou, osolíme, opepříme a přidáme špetku cukru. Před podáváním můžeme vmíchat 1 dl bílého vína. Nakonec posypeme zelenou petrželkou.

Myslivecká polévka (1948)

30–40 dkg zbytků pernaté zvěřiny, 2 dkg cibule, 4 dkg omastku, 1 dkg soli, lžička zelené petrželky.

Zbytky bažantů, kapounů, koroptví a kuřat se oberou. Usmaží se cibulka na tuku, maso se na ni vloží, osolí a dusí. Potom se zalije horkou vodou a nechá se povařit. Přidá se posekaná petržel.

Myslivecká polévka (a dnes)

Na 1 osobu: 150 g zvěřiny, hovězí polévka, 1/2 dl vína, pepř, sůl, 1/2 dl koňaku, 30 g másla.

Na slanině udusíme zvěřinu (zajíce, divoké králíky, koroptve apod.) a podléváme polévkou a sklenkou vína. Maso sloupneme s kostí, pokrájíme na jemné nudličky a dáme zpět do polévky. Okořeníme pepřem, přidáme sklenku koňaku a kousek čerstvého másla.

Námořnická polévka (1924)

150 g velké fazole, 2 vepřové, uzené nožičky, nebo malé kolínko, nebo 100 g vařené kůže se šunky, sůl, 50 g suchých, krátce řezaných, žloutkových makaronků, nebo nudlí, 30 g slaniny, lžička posekané, zelené petrželky, 20 g másla a 20 g hladké mouky na jíšku.

Přebranou, velkou fazoli namočíme na 12 hodin do studené vody. Potom ji postavíme jen vodou zatopenou na mírný oheň, hned k ní přidáme nožičky, kolínko, nebo kůži a vše vaříme.

Jakmile fazole změkla, polévku osolíme a přidáme těstoviny a na jemně usekanou slaninu.

Pak polévku zahustíme žlutou jíškou a dovaříme. Maso vyjmeme, nakrájíme na jemné nudle a dáme zpět do polévky společně s petrželkou.

Tuto polévku můžeme připravit také tak, že uvaříme fazole zvlášť, prolisujeme (nebo rozmixujeme) je do polévky z nožiček a dále ji upravíme podle uvedeného předpisu.

Námořnická polévka (a dnes)

40 g másla, 40 g hladké mouky, mléko na rozředění, hovězí vývar, 100 g klobásy, sůl, mletý pepř, 3 vejce.

Z másla a mouky připravíme světlou jíšku, kterou zalijeme postupně trochou mléka, osolíme a okořeníme a dobře povaříme na hustou omáčku. Potom rozředíme vývarem, přidáme na kolečka nakrájenou klobásu, povaříme a nakonec zavaříme celé vejce jedno po druhém opatrně tak, aby zůstala vcelku. Vajíčka vaříme v polévce jen 3 minuty. Přidáme jemně usekanou zelenou pažitku a podáváme.

Oukrop

Oukrop nebyl nikde moc oblíben mezi čeledí – je to jenom voda, trocha mléka a povařené kroupy.

Vroucí osolená voda, která se přelila přes nakrájený chleba a rozetřený česnek. V chudých rodinách spoře omaštěná sádlem, v bohatších do ní přidávali vejce nebo i smetanu. K vylepšení už většinou stačilo, když hospodyně zalila chléb vodou, ve které se vařily brambory s kmínem.

Oukrop (1904)

Nakrájej chléb na malé lístky a nech na másle osmažit, pak utři tři stroužky česneku s máslem a solí, nech chvíli s vodou povařit a vlej na osmažený chléb. Též se může použíti cibule místo česneku.

Oukrop (a dnes)

1 krajíček chleba, 2 stroužky česneku, 1 lžíce sádla pod cibulku, koření.

Do osolené vody dáme vařit rozetřený česnek se solí, kmínem, tlučeným pepřem a majoránkou. Na dno talíře dáme drobně nakrájené kousky staršího chleba a přelijeme je povařenou polévkou. Pro zlepšení chuti můžeme přidat drobně nakrájenou, do růžova osmaženou cibulkou.

Pampelišková polévka (1910)

400 g kořenů pampelišky (od října do dubna, jinak jsou hořké), srdíčka z několika pampelišek (na jaře), sekaná petrželová nať, 2 lžíce tuku, 2 vrchovaté lžíce polohrubé mouky, sůl, svítek z vajíčka a mouky.

Kořeny očisti a nakrájej na kolečka, očištěná srdíčka nakrájej nadrobno. Kořeny osmahni na tuku, zapraš moukou, ještě chvilku smaž, zalij vodou, přiveď k varu, přidej lístky a vaříme 15 minut. Dochuť solí a petrželkou a podávej se svítkem.

Pampelišková polévka (a dnes)

1 hrst mladých pampeliškových listů, osušených, opraných a nakrájených, 1 l vody nebo vývaru, 1 cibule, 2 lžíce másla, 1 kelímek smetaný, 2 žloutky, sůl, mletý pepř.

Cibuli nakrájíme a podusíme na másle. Přidáme pampeliškové listy, zalijeme vodou nebo vývarem, okořeníme a přivedeme k varu.

Když už jsou pampeliškové lístky rozvařené, můžeme je ještě rozmixovat a pak do polévky vlijeme opatrně za stálého míchání smetanu, ve které jsme si rozmíchali žloutky. Pak za stálého míchání polévku chviličku vaříme na mírném ohni do zhoustnutí.

Nakonec pampeliškovou polévku ozdobíme jarními kvítky (pampelišek nebo sedmikrásek) nebo můžeme vložit opečené krutonky.

Panádlová (panádová) polévka (1902)

Panade (panád, od lat. panis, chléb), franc. polévka chlebová (panádlová); též kaše z housky (mouky), mléka, polévky, másla a vajec k přípravě jemných nádivek.

Dvě žemle se ostrouhají, tj. zbaví hnědé kůrky, dají do vlažné vody a nechají rozvařiti do hladka, pak se polévka přecedí, přidá 5 dkg nového másla a zalije 1/8 l sladké smetany s jedním žloutkem (a tím se již nevaří). Hotová se zlepší polévkovým kořením, špetkou sekané petržele a okoření zázvorem a květem.

Panádová polévka (1930)

1 1/2 litru vody, 3 housky, špetka květu, soli, 1 lžíce omastku, hrneček mléka, 1 vejce.

Rozvaříme 2 housky, osolíme, přidáme (na 2 housky) lžíci másla a trochu květu. Nežli polévku podáváme, zahustíme ji jedním vejcem, ušlehaným v mléce. Pro nemocné se květ vynechá.

Panádlová polévka (1947)

2–3 tvrdé housky či obdobný objem tvrdého chleba, 2 lžíce sádla, 1 žloutek, špetka majoránky, sůl.

Tvrdé housky nebo chleba rozvaříme v osolené a majoránkou okořeněné vodě, omastíme sádlem a nakonec zakvedláme žloutek.

Panádlová polévka (a dnes)

1 litr vody, 2 starší žemle, 1/8 l mléka, 1 žloutek, kousek čerstvého másla, muškátový květ, zelená petrželka, sůl, osmažená žemle.

Ostrouhané žemle nakrájíme na plátky, zalijeme vodou, osolíme a vaříme. Během varu několikrát prokvedláme. Rozvařené žemle prolisujeme nebo rozmixujeme. Polévku okořeníme květem a ještě krátce povaříme, nakonec polévku zjemníme žloutkem rozmíchaným v mléce, čerstvým syrovým máslem a jemně nakrájenou petrželkou.

Jako vložku podáváme osmaženou žemli.

Pastýřská polévka (pro 5 osob) (1938)

2 dkg másla, cibule, 10 dkg libového vepřového masa, podle chuti sladké papriky. 2–3 rajská jablíčka, 25 dkg bramborů, 10 dkg chleba, 1 dkg másla, 1 1/2 l vody.

Na másle do zlatova osmažíme na kostičky nakrájenou cibuli. K ní přidáme trochu papriky, oloupaná červená rajská jablíčka a necháme podusit. Mezitím pokrájíme na malé kostečky vepřové maso, přidáme k jablíčkům, podusíme, přidáme na plátky nakrájené brambory, zalejeme vodou, osolíme a uvaříme do měkka.

Podáváme s osmaženým chlebem nakrájeným na kostky.

Pastýřská polévka (a dnes)

1 lžíce oleje, 1 cibule, 150 g vepřového masa, sůl, 150 g brambor, 4 rajčata, zelená petrželka.

Na rozpáleném oleji zpěníme nadrobno nakrájenou cibuli, přidáme na kostky nakrájené maso a opražíme. Osolíme, podlijeme a dusíme 15 minut. Pak přidáme oloupané pokrájené brambory a dusíme téměř do měkka. Rajčata spaříme vařící vodou, oloupaná nakrájíme a přidáme k masu. Dolejeme vodou a dovaříme. Do hotové polévky přidáme zelenou petrželku.

Petrželová polévka (19. století)

1 petrželový kořen, 3 dkg másla, sůl, 4 dkg másla, 4 dkg mouky, 5 dkg jater, 1/8 litru smetany, pepř, zelená petrželka, 1 žloutek, máslo na udušení jater.

Očištěný petrželový kořen nakrájíme na kostečky a na másle usmažíme. Osolenou vroucí vodu zahustíme světle žlutou jíškou a dobře ji povaříme. Pak přidáme do polévky dušená na kostečky nakrájená telecí játra a polévku ještě povařím. Pak do ní zavaříme houskové knedlíčky a před podáváním přidáme ve smetaně umíchaný žloutek, pepř a zelenou petrželku.

Petrželová polévka (1930)

Kořen petrželový nakrájí se na kousky, dá se vařiti s petrželovou natí a solí, načež se zapraží světle žlutou máslovou jíškou a procedí. Do polévky je možno zavařiti jaterní noky nebo rýžové knedlíčky s játry.

Petrželová polévka (a dnes)

6 lžic nasekané petrželky, 2 velké cibule, 1 pórek, 1 bujónovou kostku, 2 lžíce másla, 1 sladkou smetanu, 2 stroužky česneku, sůl, pepř.

Cibuli nakrájíme nadrobno, pórek na kolečka a vše vložíme do hrnce na rozpuštěné máslo. Chvíli mícháme, až cibulka zesklovatí, pak zalijeme vodou, do které dáme bujónovou kostku. Necháme asi půl hodiny vařit a pak propasírujeme nebo rozmixujeme. Přidáme prolisovaný česnek, osolíme, opepříme, přidáme nasekanou petrželku a necháme přejít varem. Nakonec vlijeme smetanu. Na talířích zdobíme petrželkou. Můžeme vložit opečené krutonky

Pivní polévka (středověký recept)

Pivo nalej na smaženou cibuli a povař.

Nebo: Vezmi polovinu starého a polovinu bílého piva, přidej máslo a povař. Chceš-li, rozšlehej do polévky žloutek.

Pivní polévka (M. D. Rettigová)

„Nech 3 žejdlíky piva hezkou chvilku vařit a pěnu z něho pořád sbírej; pak vraz do hrnéčku 5 nebo 6 žloutků, dej k nim kus másla, asi tři vařečky mouky, trochu smetany, trochu květu, cukr a trochu soli, dobře to s tou smetanou rozkloktej, načež s tím zakloktej to vařící pivo a nech to ještě trochu vařit; musíš tím ale pořád míchat, aby se to nesrazilo; chceš-li polívku mít nakyslou, nalej do ní trochu vinního octa, potom nakrájej na kostky chlebíček, dej ho na mísu a polívku vlej na něj.“

Pivní polévka (1897)

Litr piva se svaří, přidá dle chuti cukru a pěna se sebere, půl litru dobré smetany se rozmíchá s několika žloutky a přilije pozvolna do vařícího piva, přičemž se stále míchá a dle potřeby osolí, načež, když uvařeno, na smaženou housku naleje.

Pivní polévka na jiný způsob (1904)

Když se dá pivo vařit, tedy se do něj dá lžíce cukru. Pak se dá vařit mléko, ale toho může být méně než piva. To se musí vařit zvlášť a soli se dá, jen co mléko potřebuje. Když je obé svařené, tedy se mléko leje zlehka do piva a pilně míchá, aby se mléko nesrazilo. Pak vezměte jedno, dvě neb tři vejce – podle toho, jak je polévky, a dejte vejce do trochu vody, asi na dvě lžíce, a dobře to rozkvedlujte a pak dejte do té polévky, dokud je vařící, ale ne aby vřela. Když se leje vejce, tak se musí též hezky míchat, aby se též nesrazilo. Cukru se dá podle množství polévky, aneb jak kdo chce mít sladkou.

Pivní polévka (1928)

Do hrnku dej půl litru piva, 16 dkg cukru, kousek skořice, citronové kůrky a nechej povařiti; pak přidej 1/6 l bílého vína a malou likérovou skleničku maraschina. Nyní polévku odstav s plotny. V jiném hrnku rozkvedluj v trošce vína 4 žloutky a povařené pivo vlij na to a osol. Polévku podávej v koflících a k ní solené tyčinky.

Pivní polévka (1947)

1 l piva, 80 g cukru, 30 g másla, 100 g staršího chleba, 2 žloutky, citronovou kůru, mletý zázvor, kmín, sůl.

Do piva přidáme cukr a citronovou kůru a vše dobře rozmícháme. Přidáme sůl, máslo, kmín, zázvor, rozstrouhaný chléb a necháme rozvařit, až vše zhoustne. Nakonec polévku procedíme a rozšleháme do ní žloutky.

Pivní polévka (a dnes)

0,5 l světlého piva, 0,3 l smetany, 2 lžíce hladké mouky, 3 žloutky, 2 lžíce másla, 4 žemle, cukr, sůl.

Do piva přilijeme 0,5 l vody, přidáme lžíci cukru, osolíme a necháme povařit. Pak přidáme smetanu s rozkvedlanou moukou a za stálého míchání provaříme asi 20 minut. Nakonec vmícháme žloutky a už nevaříme. Žemle nakrájíme na kostičky a opečeme na másle.

Podáváme je jako vložku do polévky.

Polívka z jarních bylinek (1866)

Vezmi jarní bylinky (openec, řebíček, kerblík, jahodové, fialové a kmínové lístky, zelenou petružel a mladou zelenou cibulku), vyper je dobře a svař v hovězí polívce, proceď je, rozsekej na drobno, dej rozsekané do hrnku a hovězí polívku, v kteréž byly uvařeny, na ně nalej, není-li dosti polívky, v níž byly uvařeny, dolej jinou hovězí polívkou. Dej pak do hrnečku dvě lžíce pěkné mouky, rozmíchej ji se třemi loty másla, přidej trochu vlažné smetany a tři žloutky, rozmuť to dobře dohromady, vlej do vařící polívky, kterou trochem květu okořeň, rozmíchej ji dobře u ohně a vlej ji do mísy na žemličku, na kostky rozkrájenou a usmaženou.

Polívka z jarních bylinek (M. D. Rettigová)

Na jaře sbírají se všelijaké bylinky, z nichžto se velmi chutná a zdravá polívka upravit může. Vezmi tedy openec, žebřiček, jahodové, fialkové a kmínové lístky, chudobičky, cichorku, kerblík, zelenou petruželku, mladé zelené cibulky, řeřichu, polní salátek, všecko dobře očisti a v několika vodách vyper, pak to na prkénku drobně usekej a nech to ve slané vodě do měkka uvařit; potom v hrnečku rozmíchej kus másla, tři vařečky mouky a tři žloutky se třemi lžicemi studené smetany, nalej na to té vařicí polívky, rozkloktej to hodně a vlej to do ostatní polívky, která se však již nesmí vařit, nýbrž vleje se do mísy na smaženou, na kostky rozkrájenou žemličku.

Polévka z jarních bylinek (1948)

Openec, listy fialky, chudobky, jahodové listy, řebříček, řeřicha, mladé kopřivy, mladý špenát se dobře očistí, dá vařit na chvilku do vařící vody. Uvařené zeleninky prolisujeme, odvar slijeme na světle upraženou a rozvařenou jíšku a necháme přejít var. Zahustí se mlékem s rozkverlanou moukou, pro nemocné žloutkem.

Polévka z jarních bylinek (a dnes)

Natrháme dvě hrsti mladých výhonků sedmikrásek, fialky, opence, řebříčku, kopřiv, polního salátu, řeřichy. Opereme je a nadrobno rozsekáme. V hrnci rozpustíme lžíci másla, přisypeme 2 lžíce hladké mouky a dobleda osmahneme. Za stálého míchání přilijeme sběračku vody a jíšku rozmícháme zcela dohladka. Pak dolijeme vodou do 1 litru, přidáme kostku masoxu a 15 minut povaříme. Vložíme bylinky a povaříme. V šálku mléka nebo smetany rozmícháme žloutek, přilijeme k polévce a už nevaříme. Podle chuti osolíme a doplníme ještě opranou a drobně pokrájenou petrželkou nebo pažitkou.

Párková polévka (1948)

Na tenká kolečka pokrájený párek dáme vařit do odměřené vody, přidáme rozvařenou jíšku nebo záklechtku z mouky a mléka. Okořeníme špetkou pepře, lépe pažitkou nebo petrželkou.

Podáváme s lupínky zatvrdlého chleba.

Párková polévka (a dnes)

3 páry uzenek, 2 PL oleje, 1 střední cibule, 1 ČL sladké papriky, špetka pepře, 1 ČL vegety, kmín, 4–5 brambor.

Cibuli opražíme na oleji, přidáme pokrájené párky a chvíli spolu opražíme. Přidáme červenou papriku, pepř a kmín. Promícháme a podlejeme trochou teplé vody. Podusíme 5–10 minut. Nakonec přidáme nakrájené brambory, doplníme vodu a společně povaříme. Před dovařením zahustíme nastrouhanými brambory.

Polévka s knedlíčky morkovými (1904)

Vezmi 8 lotů (14 dkg) morků hovězího, vyper ho, rozsekej a promíchej řádně v krajáči a pomalu přidávej 3 vejce a 3 žloutky. Potom přidej housku v mléce namočenou a vymačkanou a drobečky houskové, až se utvoří měkké těsto, načež přidej 3 loty (5 dkg) hovězího morku, rozsekaného v malé kostky, promíchej všechno dobře a osol to. Z toho potom nadělej malé knedlíčky a zavař je do hovězí polévky.

Polévka s knedlíčky morkovými (a dnes)

0,8 l hovězího vývaru, 50 g hovězího morku, 1 vejce, 1 lžíce netučného tvarohu, 1 lžička jemně krájené petrželky, sůl, muškátový oříšek.

Morek očistíme, opláchneme, osušíme a nakrájíme jej na malé kousky. Pak jej osolíme a prohněteme s tvarohem a žloutkem a jemně krájenou petrželkou. Bílek nepatrně osolíme a ušleháme z něj tuhý sníh, který lehce promísíme s morkovým těstíčkem. Okořeníme strouhaným muškátovým oříškem a necháme v chladničce 15 min. odpočinout. Z vychlazeného morkového těstíčka tvarujeme lžící knedlíčky a necháme je v horkém vývaru 8 minut vařit.

Vývar podáváme horký v předehřátém šálku.

Polévka s knedlíčky z masa (1904)

Pečené telecí maso nebo slepice rozsekají se jemně, promíchá se to notně houskou v mléce namočenou a vymačkanou, s cibulí na drobno sekanou, petruželí, kůrou citronovou, dvěma vejci a dvěma žloutky a rozpuštěným máslem. Potom přidej tolik drobečků houskových, až těsto náležitě zhoustne, nadělej malé knedlíčky z toho a zavař je do polévky.

Polévka s knedlíčky z masa (a dnes)

250 g mletého masa, 1 cibule, vegeta nebo masox, hrst mražené zeleniny na čínu, nové koření, celý pepř, 1 vajíčko, 2 lžíce strouhanky, 1 vrchovatá lžička hladké mouky, majoránka, 2 stroužky česneku.

Mleté maso smícháme s vajíčkem, strouhankou, hladkou moukou, prolisovaným česnekem, majoránkou a osolíme.

Tvoříme knedlíčky velikosti vlašského ořechu. Do hrnce dáme olej, zpěníme na něm cibulku a přidáme mraženou zeleninu, orestujeme. Zalejeme vodou, přidáme vegetu nebo masox a koření. Přivedeme k varu a do vroucí polévky dáme připravené knedlíčky. Vaříme ještě 30 minut a dochutíme.

Podáváme s nudlemi.

Polévka s knedlíčky ze sleziny (1904)

Sekanina (těsto) upraví se jako na jaterní knedlíčky, jen s tím rozdílem, že místo jater vezme se půl libry (1/4 kg) sleziny.

Polévka s knedlíčky ze sleziny (a dnes)

1/2 vejce, tuk, houska, 2 lžíce mléka, hovězí játra nebo slezina, sůl, zelená petrželka, muškátový květ, mletý pepř, česnek, majoránka.

Celé vejce utřeme s kouskem omastku asi za ořech velkým, pak přidáme strouhanou housku máčenou v mléce, osolíme, okořeníme nejlépe zelenou petrželkou nebo zpěněnou cibulkou, také květem, po případě pepřem. K základní hmotě přidáme kousek škrábaných hovězích jater nebo sleziny nebo jater z drůbeže. Kořeníme je česnekem nebo majoránkou.

Zavařujeme do vařící polévky a vaříme 8–10 minut, podle velikosti. Je-li těsto hustší, tvoříme malé knedlíčky, je-li řidší, vykrajujeme lžičkou nočky. Hmotu můžeme také protlačovat cedníkem do polévky, vznikne tak játrová rýže. Slezinové knedlíčky jsou znamenité a dodávají polévce ještě lepší barvu a chuť než játrové.

Polévka z droždí (1942)

Uvařte drobně rozkrájenou zeleninu. V koflíčku rozmíchejte 3 dkg droždí, polévkovou lžíci sojové a stejné množství hladké pšeničné mouky s troškou vody, v níž se vařila zelenina, a přidejte to k vařící zelenině. Vařte 10 minut, načež zavařte krupici nebo nudle.

Polévka z droždí (a dnes)

1 velká cibule, 10 dkg droždí, vývar (masox), sůl, kmín, 2 vejce, majoránka, česnek.

Na tuku zpěníme cibuli a za stálého míchání rozpustíme droždí. Pak zalijeme vývarem, osolíme, okmínujeme a nakonec vmícháme dvě vejce, ochutíme majoránkou a česnekem.

Podáváme s opečeným chlebem nakrájeným na kostičky.

Polívka z jarních bylinek (15.–16. stol.)

Vezmi jarní bylinky (openec, kerblík, jahodové, fialové a kmínové lístky, zelenou petružel a mladou zelenou cibulku), vyper je dobře a svař v hovězí polívce, proceď je, rozsekej na drobno, dej rozsekané do hrnku a hovězí polívku, v kteréž byly vařeny, na ně nalej. Dej pak do hrnečku dvě pěkné lžíce mouky, rozmíchej ji se třemi loty másla, přidej trochu vlažné smetany, tři žloutky, rozmuť to dobře dohromady, vlej do vařící polívky, kterou trochem květu okořeň, rozmíchej ji dobře u ohně a vlej ji do mísy na žemličku, na kostky rozkrájenou a usmaženou.

Polévka z jarních bylinek (a dnes)

Hrst špenátu nebo mladých kopřiv, hrst šťovíku, hrst polníčku nebo salátových listů, hrst jahodového a fialkového listí, lžíce popence, zelené petrželky, pažitky nebo bazalky, 5 dkg másla, 2 žloutky, lžíce mouky, trocha soli.

Na Zelený čtvrtek bylo zvykem jíst něco zeleného. Nejčastěji to byl salát z mladých kopřiv spařených horkou vodou. Obyčejně se poprvé vařila zelená polévka z jarních bylinek. K její přípravě hospodyně používaly vopych (libeček), openec, řebíček, ale také fialkové a jahodové listí. Do polévky se mohly přidat i mladé kopřivy nebo openec. Zelená polévka se vařila po celé velikonoční období, „dokud rostlo zelené“. Nasbírané bylinky ne nejdříve opraly a najemno nasekaly. Potom se z mouky a másla připravila řídká světlá jíška, přidaly se bylinky a trochu osmažily. Vše se zalilo vodou, polévka se osolila a chvíli povařila.

Podávala se necezená, někdy se zašlehanými žloutky.

Polévka z mandlového mléka (1895)

14 dkg rýže se čistě vypere a se studenou vodou k ohni postaví. Když se byla rýže asi pět minut vařila, polije se v cedníku studenou vodou a dobře vody zbavena dá se do hrnku s litrem dobrého mléka, dá se k tomu 14 dkg cukru i vaří se to naměkko. Napotom oloupá se 14 deka mandlí a utluče, k tlučení vezměme trochu studničné vody – napotom se nalije na to dobrý půl decilitr vody a nechá se to 3–4 hodiny stát. Mléko mandlové procedí se pak ubrouskem a dá se do hotové polévky, nesmí však se již vařit.

Polévka z mandlového těsta (a dnes)

300 g syrových mandlí, 1,5 l mlléka, olivový olej, sůl, 4 lžíce cukru, 1 celá skořice, starší chléb, mletá skořice.

Mandle nasekáme a rozmixujeme se sklenicí mléka, špetkou soli a cukrem. Směs vylijeme do hrnce s rozehřátým olivovým olejem a za stáleho míchání vléváme zbylé mléko. Přidáme celou tyčinku škořice a na mírném ohni vaříme asi 30 minut. Chléb nakrájíme na kostičky a opečeme v troubě. Při podávaní dáme do talíře chlebové kostičky, zalijeme je polévkou a povrch posypeme mletou skořicí.

Ruská polévka (1895)

Šťávu z naložené řípy červené vař s kostmi; je-li to kyselé, přidejme 1/3 vody, dvé mrkve, celer, cibuli, petružel i vařme pospolu. Napotom odstraní se kosti a přidá se trochu smetany, 2 lžíce mouky a lžíce kopru. Za půl hodiny přidá se opět trochu smetany se dvěma žloutky a pak se upraví polévka s chlebem neb s uzeným masem a se zemčaty ve špeku smaženými.

Ruská polévka (a dnes)

450 g hovězího masa bez kosti, 4 brambory, 1 cibule, 1 lžíce másla, 1 mrkev, 1 petržel, 200 g sterilovaného zelí, 1 bobkový list, 6 kuliček pepře, 200 g sterilované červené řepy, 3 lžíce rajčatového protlaku nebo rajčata, 1 lžíce octa, 4 stroužky česneku, sůl, 1 klobása, 3 lžíce rajčatového protlaku, petržel, zakysaná smetana.

Hovězí maso vložíme do studené osolené vody. Uvedeme do varu a na mírném ohni vaříme doměkka. Brambory nakrájíme na kostičky a uvaříme. Cibuli nakrájíme nadrobno, vsypeme na rozehřáté máslo a osmahneme, vmícháme na nudličky nakrájenou mrkev a petržel, zalijeme vývarem z masa, přidáme zelí, bobkový list, pepř a vaříme do změknutí zeleniny. Poté přidáme sterilovanou červenou řepu, na plátky nakrájená oloupaná rajčata nebo rajčatový protlak, ocet, česnek utřený se solí, na kousky nakrájené uvařené maso a na kolečka nakrájenou klobásu nebo pikantní párek. Vše povaříme a nakonec přidáme uvařené na kostičky nakrájené brambory a ještě chvilku povaříme.

Polévku nalijeme do talířů, posypeme posekanou petrželkou a přidáme lžíci zakysané smetany.

Selská polévka (1948)

Několik zelených fazolových lusek nakrájíme na šikmé kousky, několik jemných pórečků (nebo dva, tři silnější) na kolečka, vložíme na kousek omastku a dusíme. Po chvilce přidáme trochu zeleného vyloupaného hrášku. Dusí se asi 10 minut. Pak se zeleninka zalije potřebným množstvím vody, přidají se na kostečky pokrájené vařené brambory, kousek vepřového nebo uzeného, na nudličky pokrájeného masa (salámu). Do odstavené polévky se přidá trochu mléka. (S rozkloktaným vejcem zvláště výživná).

Selská polévka (a dnes)

Jedna lžíce pokrájené kořeninové zeleniny, 2 brambory (můžeme přidat špetku sušených hub namočených nebo jeden malý hříbek čerstvý), 1 malá cibule, půl hrsti silnějších polévkových nudlí, 1 lžíce tuku, petrželová nať, majoránka (na jíšku 1 lžíce tuku a 1 lžíce mouky). Na nudličky pokrájenou zeleninu a houby osmahneme na tuku s cibulí, zalijeme vodou, přidáme na kostičky nakrájené brambory, později nudle a uvaříme do měkka. Připravíme jíšku, trochu tmavší, zalijeme trochou vody, vymícháme a povaříme asi 15 minut, okořeníme a dáme dost zelené petržele.

Slizná polévka z krup, ovsa apod. (1933)

Tato polévka byla doporučovaná pro nemocné žaludkem.

Na 10 dkg krupek neb ovesných vloček dáme 1 l vody a asi 10 dkg zeleniny kořenné, tj. celer, mrkev, petržel, málo osolíme. Asi po 2 hodinách vaření procedíme nebo prolisujeme, potom necháme ještě nějakou chvíli povařiti a zjemníme žloutky a smetanou. Můžeme též přidati kousek čajového másla.

Ovesná polévka (a dnes)

2 hrnky ovsa, 1 cibule, 3 stroužky česneku, 200 g kořenové zeleniny (mrkev, celer petržel), sůl, vegeta nebo masox, majoránka.

Oves zalijeme 4 hrnky vody a necháme několik hodin nabobtnat, v téže vodě je uvaříme téměř doměkka. Na oleji lehce orestujeme nakrájenou cibuli, česnek a kořenovou zeleninu. Vše zalijeme povařeným ovsem, osolíme, ochutíme vegetou nebo masoxem, majoránkou, podle potřeby zředíme vodou a dovaříme doměkka.

Polévka ščedračka

O Vánocích se na Valašsku a Slovácku tradičně vaří polévka ščedračka. Servíruje se s vdolky, jablky, suchými trnkami, ořechy a dalšími. Druhdy se jídaly před polévkou i oplatky s medem.

Kromě pečiva a sušeného ovoce se na štědrovečerní stůl kladly i šípky. V Študlově je pojídali syrové při večeři, aby měli červené tváře. Podle novějšího lidového vysvětlení měly být šípky na stole proto, že Ježíš byl korunován šípovými pruty. Hlavním jídlem při štědrovečerní večeři byla „ščedračka“ – polévka z hrachu, čočky, brambor, sušeného ovoce a zeleniny. „Ščedrák“ byl nazýván vánoční vdolek, do něhož hospodyně zabodla pírko; pečiva se používalo rovněž k věšteckým úkonům. Ščědrost byla vůbec jeden z průvodních motivů vánočních obřadů. Ve Velkých Karlovicích připravila hospodyně hrách s čočkou, a než začal a jíst, šla ke dveřím a říkala: „Poďte k nám, naší ščedráci!“ Podobné pozvání uvedla i A. Plessingerová: „Pote všeci ščedráčkové na večeřu!“ Tento obyčej se podle místního mínění konal proto, aby lidé byli celý rok štědří, aby podávali chudobě. Může jít o přežitek obřadního zvaní zemřelých předků k sváteční tabuli.

Na Štědrý večer se lidé báli rozsvítit, protože byl rozšířen názor, že v kterém domě první rozsvítí, tam do roka někdo zemře nebo dům vyhoří. Proto se čekalo, až se na obloze objeví první hvězda, která tuto přípověd rušila. Jak zasvítily hvězdy, lidé zasedali k štědrovečernímu stolu. Společné stolování zahajoval hospodář nebo nejstarší člen rodiny modlitbou.

„Požehnej nám, pane, ty milé boží dary,

které budeme bráti, z Tvéj ščedréj ruky požívati,

stolu Tvému nebeskému rač nás účastných činiti,

Kriste, králi věčné slávy amen. (Velké Karlovice)

Významným štědrovečerním pečivem byl koláč „ščedrák“, do něhož hospodyně zabodla pírko. Koláče se používalo také k věštění. Někdy se tímto slovem označovaly i novoroční koláče.

Polévka ščedračka (19. století)

Uvaří se napřed hrách nebo čočka a pak se přidají k tomu hřiby, suché trnky (švestky), hrušky a zemáky a vše dohromady se vaří, polévka je pak velmi chutná. Na to jsou pěry mastné, nadité smaženými nebo suchými trnkami; dále krupice mastná, cukrem a skořicí nebo medem a perníkem posypaná; potom mastné šišky a „štrudl“ jablkový nebo chamula („jabčevica“).

Polévka ščedračka I (a dnes)

Hrách, fazole, čočka, houby, pohanka, kroupy, sušené švestky, sušená jablka, kořenová zelenina, brambory, hladká mouka, máslo, sůl, pepř.

Do vody dáme vařit hrst hrachu, fazolí, čočky, hub, pohanky, krup, trochu pokrájených sušených švestek a jablek, nastrouhanou nebo nadrobno nakrájenou zeleninu (mrkev, celer, petržel) a brambory. Když je vše měkké, přidáme zásmažku (jíšku) z másla a mouky. Přisolíme, mírně opepříme a valašská ščedračka je hotova.

Polévka ščedračka II (a dnes)

200 g brambor, 10 g sušených hub, 100 g kořenové zeleniny, 1/2 cibule, 100 g hrachu, 100 g sušených švestek, 2 stroužky česneku, 30 g sádla, hladká mouka, 50 g pohanky, 1 l vody, sůl.

Hrách na noc namočíme do studené vody a druhý den dáme vařit. Pohanku dvakrát spaříme a scezenou přidáme do hrnce, kde se vaří hrách. Mrkev, petržel a celer nakrájíme na menší kostičky a vhodíme do hrnce, pak oloupeme a pokrájíme na kostičky brambory a i ty do polévky přisypeme. Nakonec přidáme sušené houby a švestky.

Drobně nakrájenou cibuli zpěníme na sádle, přidáme hladkou mouku a připravíme jíšku. Jíšku vmícháme do polévky, celé okořeníme utřeným česnekem a vaříme doměkka. Nakonec polévku osolíme a necháme pět minut dojít.

Pražená polívka

Žádnej neví,

Co já zkusím,

Zkusím,

Žádnej neví,

Co já zkusím.

Praženou polívku

Na suchým rendlíku

Celej tejden

Jísti musím.

Lidová z Klatovska

(Z Kalendáře Ústřední Matice školské na rok 1888)

Pražená postní polévka (19. století)

Kus másla neb šmolce dá se do rendlíku, nechá se rozhřáti a pak se dá do něho tolik mouky, mnoho-li třeba do polévky; nechá se pěkně do hněda upražit, načež se přidá kmínu dle libosti, naplní se kuthan postním bouillonem, vlije se o hrnku s půlkou cibule rozkrájené a nechá se půl hodiny vařit. Potom dá se k tomu ještě tlučeného pepře a květu s potřebnou solí, a když se to bylo ještě jednou povařilo, nalije se to na nakrájenou usmaženou housku neb chléb.

Pražená postní polévka (a dnes)

1 l zeleninového vývaru, 2 lžíce másla, 3 lžíce krupice. 1/2 ks květáku, 1 vejce.

Na másle opražíme dorůžova krupici a zalijeme ji zeleninovým vývarem. Povaříme asi 5 minut, přidáme květák nebo kapustu a povaříme doměkka. Polévku můžeme vylepšit rozkvedlaným vajíčkem.

Račí polévka (1894)

Ocásky vařených raků oloupeme a položíme stranou; ostatní ale utlučeme v hmoždíři s kusem másla, 3 – 4 žloutky natvrdo a spařenou žemlí najemno, dáme to pak do hrnce, polijeme postní polévkou č. 5, hodně to promícháme, necháme to pak chvíli státi a pak to žíněným sítkem procedíme. Račí ocásky nadrobno se usekají, na čerstvém másle zpění, polévka udělá se hodně horkou, okoření se květem, račí ocásky dají se do ní i vlije se pak do mísy na usmažené kostky žemlové.

Račí polévka (1900)

1,5 litru vývaru, půl litru octa, 25 g soli, několik nakrájených karotek a cibulí, tymián, bobkový list, zelená petrželka, celý pepř, vývar, v němž budete vařit raky, 60 raků (v Polsku raky neprodávají jinak než na kopy a půl kopy), 1 kysanou smetanu, litr masitého vývaru, 150 g másla, 50 g bramborové moučky, 2 žloutky, sůl, mletý černý a bílý pepř.

Raky vypereme a vložíme asi na dvě hodiny do mléka. Uvedeme připravený vývar do varu, vhodíme do něj raky a vaříme je, dokud nezrudnou. Vyjmeme, oddělíme klepeta a dáme je stranou. Maso z ocásků vyloupneme ze skořápek a dáme stranou. Skořápky roztlučeme v hmoždíři s máslem a směs prolisujeme sítem. Vývar z raků smísíme s vývarem hovězím, přimísíme bramborovou moučkou, osolíme, opepříme, přidáme račí máslo, klepeta a ocásky, žloutky a zahříváme, aniž by vařil. Nakonec přidáme kyselou smetanu.

Račí polévka (a dnes)

1 1/2 litru vody, 15 raků, sůl, kmín, zelená petržel, 8 dkg másla, 3 dkg hladké mouky, mletý pepř, 1 žloutek, 2 lžíce mléka.

Raky před vařením dobře očistíme ve studené vodě. Házíme je do prudce vařící osolené vody s petrželí a kmínem. Vaříme pod pokličkou asi 20 minut. Z uvařených raků vyjmeme masíčko z klepet a ocásků. Pak račí krunýře ve studené vodě dobře opláchneme, osušíme a jemně utlučeme. V kastrolu rozpustíme máslo, přidáme utlučené krunýře, trochu opražíme, podlijeme asi 1/8 litru vody a krátce povaříme. Pak procedíme a postavíme do chladu. Tím získáme račí máslo, které se usadí na povrchu vody.

Z račího másla uděláme jemnou jíšku, kterou zalijeme přecezeným vývarem z raků a ještě chvíli povaříme. Do polévky přidáme nakrájené račí maso, opepříme, podle chuti osolíme a nakonec zjemníme žloutkem rozkvedlaným v mléce.

Podáváme s osmaženou žemlí.

Račí polévka postní (1907)

Všechnu zeleninu osmažíme na másle, zasolíme, přidáme celý pepř, hodně zeleniny (cibule 3–4 větší kusy). Přidáme do ní oprané živé raky. Rychle polejeme koňákem, hnedle je zapálíme. Tím je ihned usmrtíme (lepší nežli je ve slané vařící vodě vařit). Pak je dusíme přikryté v troubě a podléváme a obracíme. (Pepř dejme bílý.) Můžeme i celý opraný hrách s vodou osolenou vařit, aby zůstal celý. Trochu očištěné rýže dusíme v omastku a podlejeme a rozvaříme a ji prolisujeme skrze žíněné síto. Dušené raky vyloupeme ze skořápek, masičko dáme mezi dva horké talíře na teplé místo. Skořápky z nich v hmoždíři utlučeme. Dáme s čerstvým máslem (hezký kus másla) do kastrolu škvařit, až jest červené, pak ho skrze čistou utěrku necháme překapat. To jest račí máslo. Teď tu polévku uchystáme. Do té zeleniny, co se v ní raci dusili, se přileje horké vody, kolik nám račí polévky jest třeba. I z toho hrachu též se k ní přileje a povaří. Přecedí se skrze žíněné sito do čisté nádoby, necháme povařit. Přidáme do ní polovici toho račího másla a tu prolisovanou rýži a spolu povaříme, i přisolíme, je-li třeba, i trochu cayennského pepře. Když ji dáváme na stůl, tak ji zjemníme račím máslem, sladkou smetanou a žloutky, šleháme a polévku do toho lijeme, i to račí vyloupané pokrájené maso dáme do ní, servírujeme. Můžeme k ní dát račí puding na čtverečky krájený na talíř k ní.

Znamenitá.

Račí polévka se slávkami (15. století)

1 vejce, 15 slávek, 20 raků, máslo, libeček, pepř, sůl, polohrubá mouka, kmín.

Raky očistěte pod tekoucím proudem vody od veškerých nečistot. Dejte si vařit vodu, osolte ji a až se začne vařit, dejte do ní živé raky, přidržte je vařečkou, urychlíte tím jejich smrt. Raky takto vařte 25 minut.

Poté co je uvaříte, z nich opatrně vyjměte maso, které najdete v místě ocasu, který musíte ukroutit a také v klepetech. Krunýře, které zbyly po vyloupnutí raků, nadrťte tloučkem a na másle je zprudka osmahněte. Zvolte hlubokou pánev, protože po opražení k nim přilijte vodu na polévku, na čtyři porce stačí 1 litr. Přidejte pokrájený libeček, kmín a pepř. Takto vařte asi patnáct minut a potom vývar sceďte přes jemné síto. Na povrchu vody se usadí povlak, kterému říkáme račí máslo.

Z račího másla vyrobte jíšku tak, že k němu nasypete polohrubou mouku. Přidejte i máslo normální. Jíšku přidejte k vývaru v hrnci a míchejte. Nakrájejte na kousky raky a dejte je do vývaru. Omyjte pod tekoucí vodou slávky a dejte je vařit do vody. Hotové budou, až se otevřou. Slávky, které už jsou otevřené ještě před vařením, vyhoďte, jsou zkažené. Do vývaru přimíchejte jeden žloutek na zjemnění.

Rajská polévka (1948)

Odvar z kostí se dle chuti osolí, prolisuje se několik syrových rajčat, přidá se kousek másla.

Podáváme s osmaženými kostečkami žemličky nebo lupínky chleba.

Rajčatová polévka (a dnes)

200 g rajčat, 2 polévkové lžíce nízkotučné smetany, celé černé koření, sůl, pepř, bazalka.

Nadrobno nakrájená rajčata zalijeme 300 ml vody. Lehce osolíme, okořeníme, opepříme a dáme vařit. Po 20 minutách přidáme do polévky smetanu a vše necháme projít varem. Na talíři nakonec ozdobíme lístky bazalky. Vhodné pro redukční režim.

Můžeme podávat i s celozrnným pečivem.

Rajská polévka s rýží (19. století)

Pro šest osob. V letní době vaříme z vyzrálých rajských jablek, v zimě z protlaku v konzervě.

Na plátky rozkrájíme zeleninu: malou cibuli, kousek celeru a mrkev, stroužek česneku, osmažíme ji na másle. Přidáme1/2 kg rajčat, kousek kapusty, zalijeme vodou, osolíme a řádně povaříme. Ze 3 dkg mouky uděláme bledou jíšku a přidáme k zelenině. Povařenou polévku přecedíme, přidáme 6 dkg udušené rýže, zelený petržel, polévkové koření a zahustíme troškou sladké smetany s 1 žloutkem (dle libosti smetanu vynecháme). Polévka nesmí být příliš kyselá, můžeme přisladit 1–2 kostkami cukru.

Rajská polévka s rýží (a dnes)

1 lžíce másla, 2 lžíce hladké mouky, 1 l vývaru z kostky, 1 bobkový list, 2 kuličky nového koření, 150 g rajčatového protlaku, cukr, sůl, 6 lžic vařené rýže, 2 lžíce nakrájených loupaných rajčat.

Z másla a mouky připravíme světlou jíšku. Zalijeme ji vlažným vývarem, promícháme, přidáme koření a vaříme asi 30 minut. Poté přidáme rajčatový protlak a za občasného míchání vaříme ještě asi 15 minut. Polévku přecedíme, ochutíme solí, cukrem, přidáme vařenou rýži a na kostičky nakrájená rajčata. Promícháme a necháme přejít varem.

Rajská polévka se smetanou (1948)

Rajská polévka se smetanou (a dnes)

Rybí polévka (1904)

Rybí polévka (1947)

Rybí polévka I (a dnes)

Rybí polévka II (a dnes)

Rybí polévka s knedlíčky I (1904)

Rybí polévka s knedlíčky II (1904)

Rybí polévka s knedlíčky (a dnes)

Rybí polévka s mlíčím (1940)

Rybí polévka s knedlíčky z mlíčí (a dnes)

Rybí polévka (bílá) (1904)

Rybí polévka (bílá)(a dnes)

Rybí polévka (hnědá) (1904)

Rybí polévka (hnědá) (a dnes)

Rýžová polévka (1884)

Rýžová polévka parmazánským sýrem (1904)

Rýžová polévka I (a dnes)

Rýžová polévka II (a dnes)

Řeřichová polévka (1930)

Řeřichová polévka (1947)

Řeřichová polévka (a dnes)

Salátová polévka (1930)

Salátová polévka (a dnes)

Salátová polévka s žemlovým svítkem (a dnes)

Silná rybí polévka (M. D. Rettigová)

Silná rybí polévka (a dnes)

Skopová polévka (1910)

Skopová polévka (a dnes)

Sladká polévka z mléka (1904)

Sladká polévka z mléka (a dnes)

Šparglová polívka (M. D. Rettigová)

Šparglová polívka se svítkem (M. D. Rettigová)

Šparglová polévka (a dnes)

Špenátová polévka (1904)

Špenátová polévka (1931)

Špenátová polévka (1940)

Špenátová polévka (a dnes)

Štěrbáková polévka (18. století)

Štěrbáková polévka (a dnes)

Šťovík

Šťovíková polévka (19. století)

Šťovíková polévka (1917)

Šťovíková polévka (1930)

Šťovíková polévka (a dnes)

Šunková polévka (1930)

Šunková polévka (a dnes)

Švestková polévka I. (1930)

Švestková polévka (1947)

Švestková polévka (1975)

Švestková polévka (a dnes)

Švestková polévka studená (a dnes)

Svítková polévka (1895)

Svítková polévka (a dnes)

Syrovátková polévka (1898)

Syrovátková polévka (1904)

Syrovátková polévka (a dnes)

Trdelná polévka též trdelňačka nebo prdelačka (1916)

Trdelná polévka (a dnes)

Třešňová polévka (1919)

Třešňová polévka (a dnes)

Třešňová polévka studená (1947)

Třešňová polévka studená (a dnes)

Vaječná polévka mléčná (staročeská kuchyně)

Vaječná polévka (po staročesku)

Vaječná polévka (1930)

Vaječná polévka (a dnes)

Višňová polévka (1919)

Višňová polévka (1930)

Višňová polévka (a dnes)

Zaječí polévka (1930)

Zaječí polévka (a dnes)

Zelená polévka z jarních bylinek (M. D. Rettigová)

Zelená polévka z bylinek (1930)

Zelená polévka (1947)

Zelená polévka (a dnes)

Zelná polévka (1943)

Zelná polévka na jiný způsob (1904)

Zelná polévka (1930)

Zelná polévka (1948)

Zelná polévka (a dnes)

Zelnice čili couračka (1904)

Zelnice (a dnes)

Zelnice na sladko (staročeská kuchyně)

Zelnice s klobásou (a dnes)

Zelná polévka s krupkami ((1895)

Zelná polévka s krupkami (a dnes)

Žabí polévka (1930)

Žabí polévka (1940)

Žampionová polévka (1930)

Žampiónová polévka (1947

Žampiónová polévka (a dnes)

Žampiónová polévka krémová (a dnes)

Želví polévka (staročeská kuchyně)

Želvová polívka (M. D. Rettigová)

Želví polévka (1904)

Želví polévka (1930)

Želvová polévka (a dnes)

Nepravá želví polévka (začátek 20. století)

Žemlová polívka (M. D. Rettigová)

Žemlová polévka (1940)

Žemlová polévka (a dnes)